350 



;i telep közelebbi környékén. A hírt 6e a 

 gyűrűt Schick EicnôiicIî köszönjük. 



2. Vörösgém. Jelöltem június 29-én a bellyei 

 uradalom gémtelepéu, 1024 számú gyűrűvel; 

 lövetett 1911 augusztus 15-én Kálóz mellett, 

 Fejér megyében, 150 kilométernyire északi 

 irányban a teleptől. Bejelentő Appbl J. 



3. Bakcsó. Jelölte Radf.tzky ü. július 6 áu 

 Húros szigeten, 51 számú gyűrűvel ; elejtette 

 1911 november 12-én Heincz A., ugyancsak 

 a Húros szigeten. A gyűrűs lúbat a Kir. M. 

 0. K.-nak adományozta. 



Az eddigieket kiegészítő és később össze- 

 foglaló tárgyalásban méltatandó eredmények 

 mellett különösen fontosak azok, melyek a 

 megtelepedésre vonatkoznak. Úgy látszik a 

 génieknél is érvényben van az a törvény- 

 szerűség, mely eddigelé már a füstifecské- 

 nél és dankasirálynál kiderült, hogy az ivar- 

 érett fiókák egyrésze a szülőtelepen, másik 

 része ellenben egész más gémtanyákon tele- 

 pül meg fészkelés czéljából. Habár ez a tör- 

 vényszerűség az idevágó adatok nehézkes és 

 a szerencsés véletlentől függő beszerezhetése 

 következtében, még csak szórványos adatokra 

 alapitható. a gémjelölések eddigi eredményes- 

 sége alapján remélhető, hogy a kísérletek 

 folytatása és lehetőség szerint való kiterjesz- 

 tése még sok értékes adattal erősiti és vilá- 

 gítja meg a szóbanforgó törvényszerűséget. 



A fecskejelölésük ezidén is eredménytelenek 

 inaradtak abból a szempontból, hogy átvonu- 

 lási területükről és téli szállásaikról mind- 

 eddig egyetlen egy adatot se kaptunk, pedig 

 egyes munkatársaink ugyancsak buzgó tevé- 

 kenységet fejtettek ki abban, hogy minél több 

 jelölt példány állhasson a véletlen rendel- 

 kezésére, így pl. Szeöts Béla megfigyelőnk 

 egymaga négy év alatt 840 példányt jelölt. 

 Ezek daczára azonban eddigelé csak arra 

 nézve nyertünk adatokat, hogy 



1. öreg madaruk visszatérnek régi fészkeikre, 



2. a fiókák egy része szintén a szülőföldre 

 tér vissza fészkelés czéljából és eloszolnák 

 annak környékén. 



Annust l'.lll in Apatin, iu der unmittelbaren 

 Umgebung der Kolonie. Nachricht und Ring 

 verdanken wir Eknst Schick. 



2. l'nr/iiirri'ilii r. Gezeichnet von mir eben- 

 falls am :i!). .Juni in der Reiherkolonie der 

 Herrschaft Hellyé, mit Bini;' Nr. 1024: erlegt 

 am 15. August 1ÍI1I bei Kálóz, Kom. Fejér, 

 150 Kilometer nördlich von der Kolonie. Be- 

 richt von J. Appel. 



3. Nachtreiher. Gezeichnet von 1). Radetzkï 

 am 6. Juli auf der Donauinsel Húros, mit 

 Ring Nr. 51. Erlegt am 11'. November 1913 

 von A. Heincz, ebenfalls auf der Húrosinsel. 

 Der beringte Fuss befindet sich in der Königl. 

 U. 0. C. 



Neben den, die bisherigen ergänzenden 

 und in einer späteren zusammenfassenden 

 Darstellung zu würdigenden Resultaten sind 

 besonders diejenigen sehr wichtig, welche 

 sich auf die Besiedelung beziehen. Wie es 

 scheint, ist die Gesetzmässigkeit, welche sich 

 für die Rauchschwalbe und Lachmöve offen- 

 barte, auch für die Reiherarten gütig; laut 

 dieser Gesetzmässigkeit besiedelt ein Teil 

 der fortpflanzungsfähigen Jungen die Geburts- 

 kolonie, der andere jedoch fremde Kolonien. 

 Obwohl diese Gesetzmässigkeit derzeit noch 

 auf sporadische Daten gegründet ist, da 

 das Erhalten derselben sehr beschwerlich 

 und hauptsächlich vom glücklichen Zufalle 

 abhängig ist, so kann man auf Grund der 

 bisherigen Ergebnisse der Reihermarkierun- 

 gen erhoffen, dass die Fortsetzung und wo- 

 nnigliche Ausbreitung der Versuche diese 

 Gesetzmässigkeit noch durch viele wertvolle 

 Daten bestärken und beleuchten wird. 



Die Schwalbenmarkierungen blieben in einer 

 Beziehung auch heuer erfolglos, indem wir 

 bisher auch nicht ein einziges Datum über 

 das Durchzugsgebiet oder die Winterquartiere 

 erhielten, trotzdem einige unserer Mitarbeiter 

 sich die grösste Mühe gaben, dass dem Zu- 

 falle je mehr Exemplare zur Verfüguni;- stehen 

 mögen. So markierte z. B. unser Beobachter 

 Béla v. Szeöts binnen vier Jahren 840 Exem- 

 plare. Trotz allem, konnte aus den bisherigen 

 Daten nur soviel festgestellt werden, dass: 



1. Die alten Vögel an das früher innegt 

 habte Nest zurückkehren. 



2. Ein Teil der Jungvögel beimfs Nistens 

 ebenfalls an den Geburtsort zurückkehrt und 

 sich in dessen Umgebimg verteilt, 



