365 



Rengeteg adat halmozódott össze a danka- 

 sirályról, a melyek majd külön földolgozást 

 igényelnek. Mi úgy tudjuk, hogy túlnyomó 

 nagy részük az angol belvizek és partok men- 

 tén került kézre. így tehát Angliából még 

 a fiatal példányok is alig vonulnak, mert 

 ez a teriilet beleesik még abba az izothermá- 

 lis — január havi (I fokos izotherma által 

 határolt zónába, melybe pl. Magyarország 

 és Németország dankasirályai kénytelenek el- 

 vonulni a tél hidege elöl. 



Kétségtelen, hogy az Angliában történő je- 

 lölési kísérletek a szigetország földrajzi hely- 

 zetére való tekintetből is a legnagyobb figyel- 

 met érdemlik, mert nélkülük csonkák marad- 

 nának a kontinentális eredmények s így a 

 milyen örvendetes jelenség azok nagyméretű 

 felkarolása, éppen olyan kívánatos azok további 

 folytatása is. 



Dániában Mortensen H. K., kinek nevéhez 

 fűződik a jelölési kísérletek kezdeményezése, 

 az anyagi eszközöktől megszabott szerény 

 keretekben bár, de lankadatlan buzgalommal 

 folytatja kísérleteit. Újabb eredményeiről 

 „Meddelelse om nogle Ringfugle" czímű czik- 

 kében a Dansk Omithologisk Forenings 

 Tidsskrift V. évf. 115. stb. lapjain számol 

 be. Ezúttal a szürke gémre vonatkozó adato- 

 kat ismerteti. Az eredmény csak bizonyos 

 mértékig kongruens a magyar génijelölések 

 révén nyert eddigi eredményekkel, a mennyi- 

 ben itt úgyszólván valamennyi adat szerint 

 kétségtelen a délnyugati irányban történő 

 elvonulás, illetőleg telelés. A magyar jelölé- 

 sek lényegileg ugyan szintén ezt az eredményt 

 szolgáltatták, de nem olyan tisztán, mert 

 igen sok lelőhely lényeges eltérést mutat a 

 főiránytól. A különbséget bizonyára a jelölési 

 állomások földrajzi helyzete idézheti elő, a 

 dán jelölési állomás tengerpartok közelében 

 fekszik, úgy hogy természetesnek kell venni, 

 ha a szárnyrakelő gémfiókák nem a tenger- 

 nek vágnak neki, hanem a szárazföldi utat 

 veszik. 



Ezeken kivül a fekete gólyáról, egerész- 

 ölyvről és viharsirályról közöl egyes adatokat ; 



Eine Menge Daten häufte sich an über 

 die Lachmöve, welchen eine separate Be- 

 handlung zugedacht ist Unseres Wissens wurde 

 der grösste Teil derselben den Küsten und 

 Binnengewässern Englands entlang angetroffen, 

 wonach aus England selbst die Jnngvögel 

 nicht fortziehen, wahrscheinlich deshalb, weil 

 das Gebiet noch in jene isothermale Zone 

 gehört - 0- gradige Jänner Isotherme 

 welche die Lachmöven Deutschlands und 

 Ungarns behufs Uberwinterns aufzusuchen ge- 

 zwungen sind. 



Es kann kein Zweifel darüber bestehen, 

 dass die englischen Markierungsversuche schon 

 mit Rücksicht auf die geographische Lage 

 des Inselreiches die grösste Aufmerksamkeit 

 beanspruchen, indem dieselben zur Ergänzung 

 der kontinentalen Ergebnisse unbedingt not- 

 wendig sind. Diese grossangelegte Förderung 

 der Markierungsversuche ist daher sehr er- 

 freulich und deren Fortsetzung im höchsten 

 Grade wünschenswert. 



In Dänemark werden die Versuche von 

 11 Chr. Mortensen, mit dessen Namen die 

 Initiative der Markierungsversuche verbunden 

 ist, zwar in dem bescheidenen Rahmen der 

 zur Verfügung stehenden Geldmittel, jedoch 

 mit unermüdlichem Eifer weitergeführt. Seine 

 neueren Resultate sind in dem Artikel „Med- 

 delelse om nogle Ringfugle" im V. Jahrgang 

 p. 115 etc. der Dansk Ornithologisk Fore- 

 nings Tidsskrift enthalten. Diesmal werden 

 die auf den Fischreiher bezüglichen Daten 

 vorgeführt. Die Resultate sind nur teilweise 

 den ungarischen kongruent, indem hier fast 

 sämtliche Daten übereinstimmend die süd- 

 westliche Zugsrichtung, resp. südwestlich gele- 

 gene Gebiete als Winterquartier bezeichnen. 

 Die ungarischen Resultate lieferten zwar im 

 Wesentlichen das nämliche Ergebiis. jedoch 

 nicht ganz so klar, indem sehr viele Fund- 

 orte von der Hauptrichtung bedeutend ab- 

 wichen. Der Unterschied dürfte wahrschein- 

 lich auf der geographischen Lage der Mar- 

 kierungsstationen beruhen — die dänische 

 Markierungsstation ist in der Nähe von 

 Meeresküsten gelegen, weshalb es als natürlich 

 betrachtet werden muss, dass die flüggen 

 Jungreiher ihren Weg nicht über das Meer, 

 sondern über Land nehmen. 



Ausserdem werden über den Schwarzstorch, 

 Mäusebussard und über die Sturmmöve einige 



