117 



Első kutatás. 



Tervezet a dabas ürbói homok, homok- 

 erdö, szikes mocsávterületek tanulmányo- 

 zására. 



Schenk Jakab adjunktustól. 



A területről már a XVIII. század közepén 

 emlékezik meg Bél Mátyás. Madárbősége 

 akkor is csodálatot keltett s így a program mot 

 szem előtt tartva, nagyon fontos volna a terü- 

 let fölvétele a jelenben, még pedig annál is 

 inkább, mert a készülő Duna-Tisza csatorna 

 éppen ezt a vidéket fogja átszelni és rész- 

 ben még ma is meglevő jellegéből kivetkőz- 

 tetni. 



Állandó tanyának, központi fekvésénél fogva, 

 legjobb volna az ürbőpusztai csárda, a hon- 

 nan a szunyogpusztai, apaji mocsarak, a 

 Szittyó, melyet szintén a lecsapolás fenyeget. 

 a peszéri erdő és a homokteriiletek legnagyobb 

 része gyalogszerrel is elérhetők. A csárda 

 teljesen magánosan álló épület a pusztaság 

 közepén, úgy hogy az egész időt a megfigye- 

 lésnek és tanulmányozásnak lehet szentelni. 



Kiszállás ideje május li'-től kb. június 

 4-ig. A terület közelségét tekintve már elő- 

 zőleg is ki lehetne szállani egy-egy napra 

 előzetes tájékozódás szerzése czéljából és hogy 

 a vonulási viszonyok legalább valami csekély 

 részben tanulmányozhatók legyenek. 



Első jelentés. 



Az Igazgató úrtól az Alföld tudományos 

 kutatására alakult bizottság munkálataiban 

 való részvétel czéljából a dabas-ürbői, vala- 

 mint ezekkel szomszédos mocsaras, szikes és 

 homokos területek madárfaunájának megálla- 

 pításával megbízatván, 1911. évi május hó 

 14-től június 2-iir bejártam az említett terü- 

 leteket s az itt szerzett tapasztalatokról a 

 következő előzetes jelentest bátorkodom be 

 terjeszteni. 



Az alábbi területeken végeztem tanul- 

 mányokat: 



Aquila XVIII. 



Die erste Forschung. 



Plan zur Durchforschung des Sand-, Sand- 

 wald-, Saliter- und Sumpfgebietes von 

 Dabas-Ürbö. 



Von Adjunkten Jakob Si hbnk. 



Das Gebiet wird schon Mitte des .Will. 

 Jahrhunderts von Matthias Bél erwähnt. Der 

 Vogelreichtum desselben erregte damals Be- 

 wunderung und wäre es daher, das Pro- 

 gramm vor Augen haltend, sehr wichtig, das 

 Gebiet im derzeitigen Zustande zu durchfor 

 sehen, und dies um so mehr, als der projek- 

 tierte Donau-Tisza-Kanal gerade dieses Ge- 

 biet durchschneiden und dasselbe aus dem 

 teilweise noch heute bestehenden Urzustände 

 entrücken wird. 



Als ständiges Quartier würde sieh ihrer 

 zentralen Lage gemäss die Csárda auf der 

 Ürbő-Puszta am besten eignen, von wo aus 

 die Sümpfe von Szúnyog und Apaj, der 

 ebenfalls von der Entwässerung bedrohte 

 Szittyó-Sumpf, der Peszérer Wald und der 

 grösste Teil der Sandgebiete auch zu Fuss 

 erreichbar sind. Die Csárda steht gänzlich 

 isoliert inmitten der Puszta, so dass die 

 ganze Zeit dem Studium und der Beobach- 

 tung gewidmet werden kann. 



Exkursionsdauer vom 12. Mai bis beiläufig 

 4. Juni. Mit Hinsicht auf die Nähe des Ge- 

 bietes könnte dasselbe auch schon vor dieser 

 Zeit auf ein-zwei Tage besucht werden be- 

 hufs vorläufiger Orientierung und damit dem 

 Studium der Zugsverhältnisse wenigstens 

 etwas Zeit gewidmet werden könne. 



Der erste Bericht. 



Vom Herrn Direkor behufs Teilnahme an 

 den Arbeiten der zur wissenschaftlichen 

 Durchforschung des All'old bestehenden Kom- 

 mission mit dem Studium der Vogelwelt der 

 Sumpf-. Saliter- und Sandgebiete von Dabas- 

 Ürbö und Umgebung betraut, durchforschte 

 ich vom II. Mai bis 2. .Inni P.ll 1 die ei 

 wähnten Gebiete und gebe im folgenden 

 einen vorläufigen Bericht über die hier ge- 

 sammelten Erfahrungen. 



Folgende Gebiete wurden durchforscht: 



