46 



HVIDKLIRE, Totanus glottis, ses af og til ved Vejlesø og 

 Kollemose paa Træk om Efteraaret, men kun enkelte Individer. 



ENKELT BEKKASIN, Limnocryptes gallinula. Weibull saa, 

 den 13. April 1913. et stort Antal at* denne Art ved Vaserne. 



HORSEGØG, Gallinago scolopacina, yngler hvert Aar i en- 

 kelte Par ved bestemte Moser; i Kollemose er der saaledes altid 

 to til tre Par, og i Engdraget i Frederikslund Skov yngler lige- 

 ledes nogle Par. 



Som Kuriosum har Statsskovrider Chr. Irminger meddelt 

 mig, at Horsegøgen to Gange er skudt i Bøgepurrerne i Ravne- 

 holmene Skov — et mærkeligt Opholdssted for denne Fugl. 



SKOVSNEPPE, Scolopax rusticula. Statsskovrider Chr. Ir- 

 minger har venligst meddelt mig følgende om Skovsneppen i 

 Holteskovene : 



I Foraaret 1922 blev der paa 1ste Kjøbenhavns Skovdistrikt 

 skudt ca. 90 Skovsnepper og i Efteraaret ea. 20, hvilket regnes 

 for et særdeles godt Sneppeaar. Gennemsnittet er ellers 30—40 

 om Foraaret og oftest det halve Antal om Efteraaret. 



De første Snepper kommer i Reglen den 10. — 15. Marts, og 

 det sidste Træk en Maanedstid senere; Efternølere ses dog helt 

 hen i Slutningen af April og træffes da ofte parvis; det var jo 

 meget at ønske, om nogle af disse vilde slaa sig til Ro og yngle 

 her i Skovene, hvor de nu ifølge den nye Jagtlov er fredede fra 

 den 15. April. 



Efteraarstrækket falder som Regel fra Midten af Oktober til 

 Midten af November, men der træffes ogsaa Efternølere midt i 

 Vinterens Hjerte; der blev saaledes midt i Januar 1922 skudten 

 Sneppe i Trørød Hegn. 



Selv har jeg meget ofte om Foraaret stødt Skovsnepper op 

 i Frederikslund Skov, samt enkelte Gange i Rude- og Gelskov. 



HÆTTEMAAGE, Lams ridibundus, er en ret almindelig 

 Sommergæst, dog ikke som ynglende. Lystfiskerne ere ikke saa 

 begejstrede for dens Besøg paa Furesøen; det menes at den ska- 

 der Fiskebestanden, idet den ved sine Ekskrementer gør en Del 

 Fisk blinde. Magister C. V. Otterstrøm skriver herom i Lyst- 

 fiskeri-Tidende for August 1922: »Blindheden skyldes en Ikte, 

 Hemistomum spathaceum, der lever i Maagernes Tyndtarm, men 



