70 



HVIDVINGET KORSNÆB, Loxia lencoptera. Af denne ret 

 sjældne Art blev der i Rudeskov den 9 u 1889 set 5 til 6 Stykker, 

 hvoraf en blev skudt. 



STOR KORSNÆB, Loxia pityopsittacus, er skudt ikke saa 

 faa Gange i Gelskov og Rudeskov, hvor den i enkelte Aar ikke 

 synes at være saa ganske sjælden; den anføres f. Eks. som ret 

 almindelig i Aarene fra 1872 til 1894. 



I 1872 i April blev enkelte set. 



1 1876 fra den 15 /iu tii 24 /i2 blev den set mange Steder og var 

 i det hele taget meget almindelig. 



I 1877 fra den 26 /2 til 23 ,'s blev den set nogle Steder hist og her. 



I 1878 fra den 13 /io til 8 /i2 var der atter mange. 



I 1879 fra den 9 /i til H /i var den ret almindelig. 



I 1894 i Maj var der atter ikke saa faa, og de skulde have 

 været set hele Sommeren. 



I 1898 var den at se i Juli og August, men kun enkelte. 



Stor Korsnæb saa man saavel i større som i mindre Flokke, 

 baade af Hanner som af Hunner, men ofte var de vanskelige 

 at faa Øje paa, da de færdedes højt i Toppen af Træerne, især 

 i Lærketræer. 



De her anførte Meddelelser fra H. C. Wegge viser, at nogle 

 Arter i Nutiden helt er forsvundne som Ynglefugle i Holte- 

 Skovene; dette gælder saaledes Glenten og Ravnen; ligeledes er 

 det desværre ubestrideligt, at Rovfuglene — saavel som Hulduen 

 — er taget ganske væsentligt af i de senere Aar. Helt underligt 

 er det for den nuværende Slægt at læse om de mange Yngle- 

 pladser for Rovfuglene, i Gelskov, Ravneholmene og Søllerød 

 Kirkeskov; dette kunde jo daarligt tænkes nu efter de store For- 

 andringer, der har fundet Sted saavel i som uden for Skovene. 



Misteldroslen har en enkelt Gang ynglet i Gelskov, nemlig i 

 1873, ligesom Gransangeren mulig har haft Rede sammesteds 

 1873 — 1879; de kan dog sikkert kun betragtes som tilfældige 

 Ynglefugle. 



Endelig er det ganske afgjort, at Rør- og Blishøne samt 

 Vandrikse er taget ganske betydeligt til i Omegnen af Holte 

 siden den Tid. 



