137 



man kunde ønske, at der havde været flere af dem. Mon der i den 

 ivrige Fugleverden findes noget tilsvarende, at to Arter, der lever 

 samme Sted, ligner hinanden i alle Henseender, i Ydre og i alle 

 Dragter, endog i Levevis, men kun er adskilt i Størrelse? 



Bedrøveligt er det at erfare, at der nu ogsaa kan tales om en 

 mulig Forsvinden af ynglende Arter i Grønland, at Skarven skulde 

 være truet, og at Lunden maaske kan følge efter; naar der antydes, 

 at Ederfuglen mulig vil blive Nr. 3, bidrager dette unægtelig til at 

 forstaa, hvorledes Fugle, der, som Vandreduen, har eksisteret i uhyre 

 Masser, har kunnet gaa fuldstændig til Grunde; for 30 Aar siden 

 vilde en saadan Tanke, som at Ederfuglen skulde blive udryddet i 

 Grønland, have været umulig, selv om man nok vidste, at dens Tal 

 var aftaget. 



Hvidsiskenen, et Navn Forfatteren bruger under Billedet men 

 ikke i Teksten, regner han for en Race af Graasiskenen; den er dog 

 vist en rigtig god Art og skiller sig baade i Udseende og Levevis 

 meget stærkt ud fra den i Sydgrønland almindelige Form af Graa- 

 siskenen; man tænke blot paa, at de sydgrønlandske Graasiskener 

 alle forsvinder om Vinteren, medens i hvert Tilfælde et stort Antal 

 Hvidsiskener overvintrer i Nordgrønland; nyere systematiske For- 

 fattere som Reichenow og Hartert regner ogsaa Hvidsisken og 

 Graasisken som artsforskellige. 



Af Forfatterens Optegnelser fremgaar det, at Trækfuglene besyn- 

 derligt nok ikke kommer saa meget senere til Nordgrønland end til 

 Sydgrønland, og at Yngletiderne i de to Landsdele ikke synes at 

 afvige meget, ja endda at være fuldt saa tidlige i Nordgrønland som 

 længere Syd paa. Hvidsisken og Snespurv yngler først i Juni, og 

 af Ravn har Forfatteren faaet Æg den 8. April, paa en Dag, hvor 

 Temperaturen var ~ 22°, et Standpunkt, den holdt sig paa Maa- 

 neden ud. 



De, der blot kender noget til Fugle og særlig lidt til Grønlands, 

 vil have Glæde af mange Enkeltheder i Afhandlingen; de overordentlig 

 smukke Fotografier, der i saa rigelig Mængde ledsager Teksten, vil 

 gøre, at andre end Ornithologer vil kunne have Fornøjelse af den. 

 Der er Billeder, hvor det landskabelige spiller Hovedrollen, og andre, 

 hvor Fuglene er det overvejende; en stor Del af Billederne er Hel- 

 sidesbilleder, bl. a. visende Fuglenes Ynglen paa Fuglefjeld; Repro- 

 duktionen af Billederne er fortræffelig. 



O. Helms. 



C.A.RASMUSSEN: DANSKE FUGLE. ET HALVT HUNDREDE BILLEDER 



AF DANSKE FUGLE FOTOGRAFERET I NATUREN. 



G. B. N. F., KØBENHAVN 1923. 



Lærer C. A. Rasmussen i Faaborg har udsendt en nydelig, lille 

 Bog med Fotografier af forskellige Fugle. Forbilledet for Bogen har 

 været de bekendte, engelske Smaabøger »Gowans's Nature Books«, og 



