к zániku roje došlo po 20.30 h. Celý děj se odehrával za poměrně vysoké teplo- 

 ty 29 -25 °C. 



Vlastní průběh kopulace druhů rodu Culicoides v laboratorních podmínkách 

 podrobně studovali a popsali u C. melleus (Cocquillett) Linley a Adams (1972). 

 Na přenos spermií v spermatoforech poprvé upozornil již Pomerancev (1932). 

 Kopulace některých druhů, např. u Culicoides nubeculosus, může probíhat jak 

 na zemi na různých předmětech (popřípadě přímo na hostiteli), tak i ve vzdu- 

 chu v roji. 



Jednorázová kopulace obvykle postačuje pro oplodnění vajíček několika 

 snůšek. Postačující množství živých spermií se uchovává dostatečně dlouho ve 

 spermatékách, jen v několika případech byla pozorována opakovaná kopulace. 

 Zpravidla jen oplozené samice mohou klást vajíčka schopná vývoje, vzácně 

 však nacházíme informace i o kladení neoplozených vajíček, o partenogene- 

 tickém vývoji u druhů Culicoides bermudensis Williams, C. circumscriptus Kieífer 

 a С bambusicola Lutz (Becker i960, Williams 1961, Lee 1968). 



Po kopulaci a oplození vyhledávají samice většiny hematofágních druhů 

 dočasného hostitele. V životě nenasáté samice, u které neprobíhá trávení krve 

 a dozrávání vajíček, můžeme pozorovat pravidelně se střídající období aktivity 

 s obdobím pasivního klidu. Dobu klidu tráví samice v korunách stromů, keřů, 

 na pobřežní vegetaci, v norách savců a jinde. Tato doba se kryje u většiny 

 našich druhů s časovým rozpětím od 9. do 1 7. h. Jen některé jsou aktivní v den- 

 ních hodinách. Z druhů zjištěných na území CSSR sem patří Culicoides helio- 

 philus a C. pumilus. 24hodinový cyklus den — noc je přerušen dvěma obdobími 

 aktivity, ranní a večerní. Večerní vrcholí nejčastěji mezi 18. až 20. h, je kvan- 

 titativně výraznější než aktivita ranní. Za vhodných podmínek se může pro- 

 dloužit do pozdních nočních hodin. Bezprostřední vliv, hlavně na kvantitativní 

 stránku aktivity, mají teplota, intenzita osvětlení a rychlost větru; není však 

 jisté, který z těchto faktorů hraje nejdůležitější úlohu, a je tedy prvořadý. 



Ve středoevropských podmínkách je teplota 9 až 25 °C teplotním rozpětím, 

 při kterém je možné pozorovat aktivitu dospělců. V horských oblastech je dolní 

 hranice snížena o 1 až 2 stupně, např. v západních Tatrách byly druhy 

 Culicoides comosioculatus, С abchazicus a С obsoletus aktivní ještě při teplotě 7 °C. 

 V podmínkách j. Moravy, jz. a jv. Slovenska je spodní hranice naopak vyšší 

 o 2-3°C. 



Vliv intenzity osvětlení. Limitujícím faktorem aktivity je jen horní hranice 

 osvětlení, která se pohybuje okolo hodnoty 40 000 luxů. Při hodnotách vyšších 

 se setkáváme s ojedinělými exempláři jen vzácně, ovšem mimo druhů aktivních 

 v době denní. Maximum jedinců nalétávalo na jz. Slovensku na živý atraktant 

 (kůň) při hodnotách 800 až 1000 luxů. Co se týká spodní hranice intenzity 

 osvětlení, při optimální teplotě a bezvětří (jemný déšť nevadí) jsou jedinci 

 aktivní i při úplném setmění, při nulových hodnotách luxů. 



Vliv rychlosti větru. Podle měření uskutečněných na území ČSSR začalo 



37 



