klesat množství jedinců při rychlosti větru 1,5 m/s. Po překročení hranice 

 2 m/s nálet druhů téměř ustal. Jen ojedinělí jedinci usedali na závětrnou stranu 

 zvířat (kráva, kůň), na kterých byla pozorování konána. 



Samice při nepřerušeném jednorázovém sání získají množství krve dostaču- 

 jící к plnému vývoji vaječníků. Saní trvá 3 až 5 min. Trávení krve a vývoj va- 

 ječníků (resp. folikulů v ovariolách) probíhá souběžně a tento jev se označuje 

 jako gonotrofická harmonie. Celý gonotrofický cyklus (tj. vyhledání a napadnu- 

 tí kořisti, trávení krve a dozrávání vaječníků, vyhledání vhodného místa na 

 kladení vajíček) byl prostudován u několika druhů : Culicoides sinaoensis Toku- 

 naga (Amosova 1959), C. obsoletus (Meig.) a C. grisescens Edw. (Gluchova 1958), 

 С barbosai Wirth et Blanton a C. furens (Poey) (Linley 1966) a u Leptoconops 

 becquaerti (Kieffer) (Linley 1965). Při nedostatečném nasycení krví se vyvíjí 

 jen část folikulů, druhá část degeneruje. Takové samice kladou jen neúplný 

 počet vajíček. U hematofágních samic, které neměly možnost sát krev, se vyví- 

 její folikuly jen do určité fáze, pro další dozráváni je nevyhnutelná plná dávka 

 krve. Doposud známe asi 20 hematofágních druhů rodů Leptoconops a Culicoides^ 

 které pro dozrání první snůšky vajíček nepotřebují krev obratlovců, jedná se 

 tedy o druhy autogenní (Linley 1966, 1968, 1969; Rees a kol. 1971; Gluchova 

 a Dubrovskaja 1972 a jiní). 



и některých druhů probíhá celý gonotrofický cyklus jen jednou za život, 

 u jiných několikrát; např. u Culicoides grisescens až 4 X , u С punctatus a С obsole- 

 tus v našich podmínkách až 3 X . Délka gonotrofického cykluje závislá na teplo- 

 tě prostředí, и С. obsoletus trvá v dubnu přibližně 8 dní, v červnu 5 dní (Service 

 1968). Z hlediska epidemiologického mají význam jen druhy schopné v našich 

 podmínkách překonat dva či více gonotrofických cyklů. 



Na území Československa narůstá a vrcholí kvalitativní složení a kvantita 

 druhů ve druhé polovině června. Později pozorujeme pokles kvantity a vymi- 

 zení univoltinních druhů. Křivka počtu druhů a jedinců začíná opět narůstat 

 a vrcholí na rozhraní srpna a září, ojedinělé exempláře můžeme pozorovat 

 v teplých oblastech ještě počátkem listopadu. Jarní vrchol je podstatně vý- 

 raznější než letní. V letním se jen Sporadicky objevují exempláře některých 

 univoltinních druhů, výrazně v něm převládají druhy polyvoltinní. Délka 

 života dospělce se pohybuje v přírodních podmínkách okolo jednoho měsíce, 

 v optimalizovaných laboratorních podmínkách až 60 dní. 



Většina našich zástupců rodu Culicoides přezimuje ve stadiu larvy, jen u ně- 

 kterých druhuje známo přezimování ve stadiu vajíčka, např. u Culicoides gri- 

 sescens. 



38 



