dokážeme odpudit dospělce na víc než 1 hodinu. Ze zkušeností z oblastí 

 Asie, kde na člověka útočí stovky pakomárců, muchniček, komárů a ovádů, 

 je možné doporučit novější československý repelent „Repelent 378", výrobek 

 fy Astrid Praha, který se prodává i jako olej na opalování. Jeho časté nanášení 

 na tváře, krk a ruce nepoškozovalo pokožku a účinně odpuzovalo pakomárcovité 

 přibližně 2 hodiny. V našich podmínkách s nižší teplotou a vyšší relativní vlh- 

 kostí je jeho účinek výrazně delší. 



Masový chemický boj, ještě v nedávné minulosti tak doporučovaný, je 

 málo účinný a navíc silně poškozuje celou biocenózu. V místě použití che- 

 mických látek narůstá poměrně rychle procento rezistentních jedinců po- 

 pulace. Tato skutečnost pak nutí к používání stále většího množství na jed- 

 notku plochy. Pro boj s hematofágními druhy v uzavřených místnostech, 

 pokud zde nejsou volně uložené nebalené potraviny, je vhodný některý z pre- 

 parátů obsahujících organofosfát dichlorvos, např. „Instop", výrobek fy 

 Chemika Bratislava, anebo účinný aerosolový přípravek „Actellic spray", ob- 

 sahující organofosfát pirimiphos metyl, který vyrábí Spolek pro chemickou 

 a hutní výrobu v Ústí nad Labem ve spolupráci s britskou firmou ICL Actellic 

 patří mezi nejšetrnější doposud vyráběné insekticidní látky. 



SBÉR A PREPARACE 



O sběru a preparaci máme v domácí literatuře z poslední doby dvě pří- 

 ručky — Novák a kol. (1969) a Winkler (1974). Mnohé cenné informace lze 

 nalézt v anglické příručce Oldroyda (1970). V témže roce napsali Gucevič 

 a duchova brožurku o metodách sběru a chovu dospělců a larev. Na sběr 

 kukel a dospělců ze stojatých vod lze uplatnit metodiku popsanou Kajakem 

 (1957). V posledních letech byly pro potřeby produkční biologie zkonstruová- 

 ny objemné stanové lapáky, o rozměrech 2 X 1,5 X 2 m, sestavené z laťkové 

 kostry, potažené kombinací fólie a řídké tkaniny (Illies 1971). Takovýto 

 lapák, pokrývající úsek potoka a exponovaný celou sezónu, umožňuje velmi 

 přesné kvalitativně kvantitativní studium. 



Dospělce chytáme buď na světlo, nejlépe na světlo rtuťové křemenné vý- 

 bojky a s kombinací s ventilátorem (podrobněji viz Trpiš 1965), nebo na zví- 

 řatech, kde však získáme jen samice hematofágních druhů. Úspěšný je i sběr 

 na lepivé pásy, tj. pásy papíru namočeného v ricinovém oleji, umístěné v bez- 

 prostřední blízkosti hnízd ptáků anebo nor savců. Často užívanou metodou 

 je sběr síťkou smýkáním, při tomto způsobu se však část materiálu poškodí, 

 anebo sběr exhaustorem na květech. 



Dospělce preparujeme na sucho tak, že je nalepujeme na bok na trojúhel- 

 níčkovité štítky, anebo pracněji napichujeme na minucie. Část materiálu 

 zavádíme do mikroskopických preparátů přes vodní fenol anebo fenolxylén 



44 



