oblastech severní Evropy prodloužit vývoj na 2 až 3 roky, a naopak u řady dru- 

 hů teplých oblastí subtropů a tropů probíhají 2 nebo i 3 generace v roce. Rovněž 

 v laboratorních podmínkách, hlavně při nedostatku potravy, prodlužují larvy 

 svůj vývoj na 2 roky nebo i déle. Svým vývojem jsou ovádovití vázáni na vlhké 

 biotopy v blízkosti vod, s výjimkou několika typicky xerofilních druhů, jako 

 je např. skupina druhů Tabanus quatuornotatus nebo druhy rodu Philipomyia, 

 a dále na přítomnost lesních porostů nebo alespoň vyššího bylinného patra, 

 kam je soustředěna aktivita dospělců v době páření a kde se dospělci skrývají 

 v době in aktivity. 



Samice kladou vajíčka v typických snůškách, podle doby výskytu jednotli- 

 vých druhů počátkem a během léta \ětšinou na vegetaci přímo nad vodou nebo 

 nad vlhkou půdou, na listy či stonky trav, kmeny stromů, ale i kůly ve vodě, 

 nejčastěji na podklad ve vertikální poloze. Stadium vajíčka trvá přibližně 

 1 až 3 týdny, rozhodujícím faktorem je stupeň relativní vlhkosti vzduchu; 

 čím vyšší je relativní vlhkost, tím je délka vaječného stadia kratší. Larvy se 

 líhnou z vajíček nejčastěji v ranních hodinách, a to vždy všechny larvy celé 

 snůšky najednou a velmi rychle, většinou v době jen několika minut. Vylíhlé 

 larvy padají bud přímo do vody, nebo na vlhkou zem; přítomnost vody je 

 v tomto období života larvy nezbytná pro všechny druhy s výjimkou druhů 

 typicky xerofilních. 1. instar larvy žije jen krátce, nanej\ýše několik desítek 

 minut, mění se ve 2. instar, jehož délka závisí hlavně na teplotě a trvá vět- 

 šinou jen několik dní nebo přibližně týden. Oba tyto instary se podstatně liší 

 od vyšších instarů aktivním pohybem po hladině vody nebo po substrátu 

 a jsou vlastně stadiem migračním; nepřijímají ještě aktivně potravu, jsou 

 pozitivně fototaktičtí a jejich hlavním úkolem je disperze. 



Teprve 3. laryální instar začíná aktivně přijímat potravu a je negativně 

 folotaktický — ve vodě pluje ke dnu a mezi vodní rostliny, na zemi zalézá pod 

 mechy, drny a sestupuje do nižších vrstev půdy. Vzhledem к této kvalitativní 

 změně života larvy je u 3. instaru rovněž nejvyšší mortalita. Počínaje 3. insta- 

 rem jsou larvy všech vyšších instarů velmi aktivní predátoři, jako potrava jim 

 slouží larvy jiného hmyzu, hlavně dvoukřídlého, ale i červi a měkkýši. Pro 

 další vývoj larvy jsou nejdůležitějšími faktory potrava, teplota a vlhkost, 

 larvy jsou velmi adaptibilní a při nedostatku potravy mohou žít dlouhou 

 dobu, často i několik měsíců bez příjmu potravy. Koncem jara a počátkem 

 léta larva aktivně vylézá к povrchu půdy nebo z vody do suššího prostředí, 

 kde se pod povrchem půdy, pod drny apod. kuklí. Stadium kukly trvá přibližně 

 1 až 3 týdny, jeho délka závisí opět hlavně na okolní teplotě. Těsně před líh- 

 nutím se kukla aktivním pohybem částečně vysouvá nad povrch půdy. 



Dospělci se líhnou většinou v ranních hodinách, vlastní líhnutí trvá asi 

 10—20 min a přibližně po třech hodinách jsou dospělci schopni letu. К líhnutí 

 dochází u populace většinou hromadně po předchozím teplém dnu, o se 

 většinou líhnou dříve než ?, takže po vylíhnuií $ dochází okamžitě na určitých 



293 



