žitějších druhů. V^šechny ostatní druhy jsou až na malé výjimky původu 

 jižního a buď pronikají z jihu přes území CSSR i do chladnějších poloh střední 

 Evropy, anebo jejich severní hranice rozšíření v Evropě prochází teplými 

 oblastmi našeho státu — j. Moravou a j. Slovenskem. Do této skupiny patří 

 14 druhů zjištěných na území CSSR, z toho některé, jako např. Hybomitra 

 pilosa, Atylotus loewianus, Tabanus bifariiis, T. tergestinus a Philipomyia graeca, 

 jsou v nejteplejších oblastech ČSSR velmi hojné a hospodářsky důležité. 



Ve fauně CSSR nejsou zastoupeny druhy pronikající z východu, až snad 

 na spíše jižní druh Tabanus unifasciatus a možný výskyt druhu Nemorius vitri- 

 pennis. Ve střední Evropě však chybějí i atlantické prvky, ale např. druhy 

 Haematopota grandis a H. bigoti pronikají jednak panenskou nížinou severně 

 do nejteplejších oblastí CSSR, jednak podél atlantického pobřeží přes Anglii 

 a Nizozemí až do Dánska a j. Švédska. Mezi typicky horské či vysokohorské 

 druhy zjištěné na území CSSR patří jen Glaucops hirsutus a Hybomitra nigricornis, 

 druhy H. aterrima a H. caucasica zatím zjištěny nebyly; hojné ve vysokohorských 

 oblastech jsou i nížinné druhy H. micans a H. auripila. Pro rašelinné biotopy 

 jsou charakteristické druhy Chrysops sepulcralis, C. divaůcatiis, Atylotus sublu- 

 naticornis, A. plebejus, Glaucops hirsutus a některé druhy severské tajgy rodu Hy- 

 bomitra, jako např. H. borealis, H. kaurii, H. arpadi a H. lurida. 



Výskyt některých dalších druhů lze v ČSSR vzhledem к jejich celkovému 

 rozšíření ještě očekávat, tyto druhy jsou v systematické části rovněž uvedeny. 

 Nicméně je možné předpokládat i další neočekávané nálezy způsobené pa- 

 sivním přenosem na území našeho státu, ať již vzdušnými proudy, jako je např. 

 bezesporu nález á* druhu Philipomyia graeca na Šumavě, anebo v autech díky 

 stále rostoucí automobilové dopravě a cestovnímu ruchu. 



HOSPODÁŘSKÝ A ZDRAVOTNICKÝ VÝZNAM 



Význam ovádovitých ať již z hlediska hospodářského nebo zdravotnického 

 a veterinárně medicínského je nesporný a vzrůstá jejich masovým přemnože- 

 ním na vhodných biotopech. Hematofágní samice napadají hlavně koně, skot 

 a člověka, \^lučně antropofilní druhy neexistují, avšak velké druhy rodu 

 Tabanus skupiny T. bovinus jsou pouze boofilní; na člověku nikdy nesají, i když 

 někdy zaútočí. V současném období vyspělého zemědělství v CSSR, kdy již 

 kůň ztratil \^znam jako tažné zvíře, je hospodářský význam ovádovitých 

 omezen na chov skotu, tedy na produkci mléka a masa. V poledních hodinách 

 v období masového výskytu ovádovitých je jediné zvíře neustále napadáno 

 desítkami a během hodiny až stovkami jedinců ovádovitých, kteří nejen zvíře 

 bolestivT^m bodáním ruší v pastvě, ale sáním způsobují i velký úbytek krve. 

 Velké druhy ovádovitých nasají během jednoho nepřerušovaného sání až 

 200 mg krve, u malých druhů {Chrysops, Haematopota) se odhaduje množství 



297 



