odhadovány na 25 —50 %. Ztráty na dojivosti se při různém stupni napadení 

 larvami \7cisluji 10—25 % roční dojivosti (Grunin 1962, Říha a spol. 1977 

 aj.). 



К uhynutí jednotlivých zvířat může dojít při hromadné invazi larev u osla- 

 bených kusů. Příčinou jsou kupř. u skotu obrny způsobené nahromaděním 

 larev 1. instaru druhu Hypoderma bovis v páteřním kanálu nebo zánět jícnu způ- 

 sobený larvami H. lineatum. Též v důsledku anafylaktického šoku při rozdrcení 

 larev v boulích u skotu, zvláště při jejich neodborném odstraňování, může 

 dojít к úhynu. Celkové hospodářské ztráty působené hypodermatózou skotu 

 dosahovaly v různých zemích před započetím akcí к omezení tohoto onemocně- 

 ní vysokých částek, kupř. v Sovětském svazu 500 mil. rublů (Breev a Grunin 

 1959). V Československu byly tyto ztráty vyčísleny veterinárními odborníky 

 na 100 mil. Kčs i více. Podobné ztráty vznikají cizopasnictvím některých 

 dalších druhů střečků na hospodářských zvířatech (sobech, kozách) a druhů 

 rodu Hypoderma na lovné zvěři. Tyto ztráty nebyly dosud přesně a souhrnně 

 vyčísleny. 



Zdravotní význam podkožních střečků spočívá v ojedinělých případech vý- 

 voje larev, nejčastěji druhů Hypoderma lineatum a H. bovis, v těle člověka. 

 К tomu může dojít při styku lidí s dobytkem napadeným střečky, když se z va- 

 jíček vylíhlé larvy 1. instaru dostanou na kůži lidí a proniknou do ní. Častěji 

 к tomu dochází u dětí než u dospělých. Většinou jde o napadení jednou, vzácně 

 více larvami. Velké nebezpečí pro zdraví i život napadených lidí představuje 

 migrace larev v těle podél nervových drah proti směru zemské tíže. Většinou 

 larvy totiž vnikají do hlavy a značná část z nich do oka. Jestliže se larva usadí 

 v přední oční komoře, lze ji odstranit operací, vnikne-li do vnitřních částí 

 oka, vede to к jeho ztrátě. Onemocnění se projevuje bolestmi a zvýšeným 

 počtem eosinofilních leukocytů v krevním obraze. Zvláště nebezpečné jsou 

 případy vniknutí larev do mozku. Též v ČSSR byly zaznamenány u dětí 

 případy vniknutí larvy 1. instaru druhu H. bovis do oka (Vozár 1954, Povolný 

 1960 aj.). 



OCHRANA A BOJ 



Boj s podkožní střečkovitostí skotu je prováděn asi 50 let různě účinnými 

 látkami. Ochranná opatření, jako je noční pastva a zahánění zvířat pod ochran- 

 né přístřešky, jsou málo účinná. Proti samičkám kladoucím vajíčka a líhnoucím 

 se larvám 1. instaru bylo používáno postřiků stád insekticidy (dříve chlorova- 

 nými uhlovodíky typu DDT, nověji organofosfáty) v letním období. Pro nut- 

 nost častého opakování postřiků (po 8 — 10 dnech) je tato metoda velmi prac- 

 ná. Metody tlumení střečkovitostí se soustřeďovaly hlavně na hubení larev 

 v těle. 



401 



