jsou rody Pharyngomyia a Cephalopina, a etiopské Pharyngobolus, Kirkioestrus a Ge- 

 doelstia. Za středisko \ývoje čeledi lze považovati Afriku, kde je fauna nosních 

 střečků nejbohatší (3 endemické rody a celkem 18 až 20 druhů — Zumpt 

 1965, Breev 1975 aj.). V Evropě žije 5 rodů a 10 druhů, v ČSSR bylo zjištěno 

 5 druhů. 



HOSPODÁŘSKÝ A ZDRAVOTNICKÝ VÝZNAM 



Nosní střečci značně poškozují zdraví zvláště silně napadených zvířat 

 a způsobují významné hospodářské ztráty. Onemocnění se nejsilněji projevuje 

 v období dozrávání larev (v mírném pásmu koncem zimy a na jaře), kdy vzni- 

 kají záněty hlavových dutin, vedoucí při velmi silných invazích i к uhynutí 

 zvířat. Velké až hromadné hynutí zvířat bylo prokázáno vždy v roce násle- 

 dujícím po suchém, pro střečky příznivém létě, a to zvláště u ovcí (původce 

 Oestrus ovis), koní {Rhinoestrus purpureus), sobů {Cephenemyia trompe) a z volně 

 žijících u srnčí zvěře (C stimulator). Značná část hynutí srnčí zvěře, zvláště 

 mláďat koncem zimy, je způsobena oslabením vyvolaným silnou invazí larev 

 těchto střečků. Nemocná zvířata nežerou, hubnou, u mladých zvířat se pod- 

 statně snižují přírůstky a zhoršuje celkový růst. U zvířat používaných к práci se 

 snižuje až zcela ztrácí jejich upotřebitelnost, u ovcí bylo zjištěno snížení množ- 

 ství a jakosti vlny. Další ztráty vznikají v době letu střečků znepokojováním 

 zvířat, která se nepasou a hubnou. Ovce a sobi se snaží uchránit před střečky 

 shlukováním do stád a ukrýváním hlav těsně mezi těly ostatních zvířat ve 

 stádě. Při vniknutí larev 1. instaru do nosní dutiny dochází též к zánětům, 

 vedoucím při silném napadení к hynutí ovcí v letní době. 



Ztráty působené nosními střečky nebyly dosud vyhodnoceny. Jsou známa 

 jen dílčí vyčíslení u některých druhů. Hynutí ovcí v letech silného napadení 

 larvami střečka ovčího postihuje v některých oblastech chovu mnoho tisíc 

 kusů (Grunin 1957 aj.). Pokusy bylo zjištěno, že ztráty na přírůstcích masa za 

 pětiměsíční období vývoje larev 2. a 3. instaru v Rostovské oblasti SSSR činily 

 průměrně u jehňat 4,85 kg, u ovcí 5,03 kg a celková ztráta na 1 ovci průměrně 

 2,02 rublů (Agafonov 1971). 



V oblastech s hojným výskytem některých druhů nosních střečků dochází 

 к případům nakladení larev do oka, vzácně i do nosu člověka. Nejčastěji 

 tyto případy působí Oestrus ovis, ale též Rhinoestrus purpureus, vzácně i jiné 

 druhy (James 1974, Kramář 1954, Minář 1976 aj.). Larvy vniknuvší do oka 

 vyvolávají prudký zánět spojivek, trvající několik dní, ale onemocnění bez dal- 

 ších komplikací nezanechává trvalých následků, protože larvy se v tomto pro 

 ně cizím prostředí dále nevyvíjejí. Před odstraněním z oka se doporučuje larvy 

 znehybnit slabým roztokem nikotinu nebo kokainu. Vniknutí larev do nosu vyvo- 

 lává déle trvající zánět nosních a čelních dutin, provázený silnými bolestmi. 



418 



