až 1800 larev. Zvláště silně jsou napadáni koně v suchých stepních oblastech. 

 Larvy podčeledi Cobboldiinae stěny žaludku takto nepoškozují. 



Oslabení koní larvami žaludečních střečků se — kromě zmíněných těžkých 

 případů — projevuje jejich sníženou pracovní schopností. Též znepokojování 

 koní naletujícími střečky nepříznivě působí na zdravotní stav a užitkovost. 

 Škody působené žaludečními střečky nebyly též souhrnně vyčísleny, jsou uvá- 

 děna jen některá dílčí zhodnocení. Kupř. u koní zbavených léčebnými zá- 

 kroky larev se snížila nemocnost kolikami 2 X a počet smrtelných případů 

 4,5 X . V Mongolské lidové republice při nepříznivých povětrnostních pod- 

 mínkách koncem zimy hynuly tisíce volně chovaných koní, především však 

 koně oslabení silnou invazí žaludečních střečků. 



Larvy 1. instaru některých druhů rodu Gasterophilus se mohou vzácně za- 

 vrtávat do kůže lidí a vytvářet v hlubších vrstvách kůže dlouhé chodbičky. 

 Tato kožní myiase může trvat i několik měsíců a působí silné svěděni. Vyvolá- 

 vají ji larvy druhů G. inermis a G. nigricornis, vnikající normálně do kůže koní, 

 vzácně (patrně při poškození povrchu kůže) i larvy druhu G. intestinalis (James 

 1947). Léčí se operativním odstraněním larvy. 



OCHRANA, BOJ A PŘIROZENÍ NEPŘÁTELÉ 



Způsoby ochrany a boje s žaludečními střečky jsou dosud málo propracovány. 

 Nejstarší způsob snižující stupeň napadení je pečlivé čištění koní, zbavující je 

 к srsti přilepených vajíček střečka koňského, popřípadě seškrabování těchto 

 vajíček nožem v letním období častěji než po 10 dnech. Byl též vyzkoušen 

 způsob ochrany koní natíráním 0,25% emulzí HCH. Larvy v žaludku koní 

 hubí sirouhlík (18 cm^, u hříbat 9 cm^, ve 3 dávkách po 1 h), podávaný nosní 

 sondou (Grunin 1955 aj.). 



Nověji byly к hubení larev zkoušeny některé organofosfátové přípravky 

 obsahující trichlorfon. Dmitriev (1971) doporučuje perorální podávání pří- 

 pravku Chlorofos. Nosní sondou podávaný 10% vodní roztok Hypocidu pů- 

 sobil uhynutí larev střečka koňského a jejich vyjití z těla do 48 h (Minář 

 1972). Možné je též použití postřiků slabými (1 —2%) roztoky organofosfátů 

 v letním období, podobně jako proti podkožním a nosním střečkům. 



Přirozenými nepřáteli žaludečních střečků jsou jen příležitostně hmyzožraví 

 ptáci a dravý hmyz. 



1. rod Gasterophilus Leach, 1817 



Lcach, 1817, Brewstcr's Edin. Encyc, 1 (12): 162; Gastrus Meigen, 1824, Syst. Beschr., 4: 

 174; Agassiz 1846, Nomen. Zool. Index Univ., p. 160 {Gastrophilus Leach) ; Enteromyza Ronda- 

 ni, 1857, Dipt. ital. Prodr., 2: 20; Rhinogastrophilus Townsend, 1918, Insec. Inscit. menst., 6: 



436 



