о . fringillina, nebo alespoň u jednoho z nich, se dá soudit na příslušnost к první 

 skupině. Řídké nálezy Ornithoica turdi nedovolují žádné pevné závěry. Druh 

 Melophagus rupicaprinus, známý z alpských kamzíků, by vzhledem к bionomii 

 mohl být považován za příslušníka první skupiny a vzácnost jeho nálezu lze při- 

 soudit omezeným možnostem sběru. 



Současný stav se může během let změnit. Dlouhodobě se měnící klimatická 

 situace může povzbudit další druhy к uchycení či jiné naopak к ústupu. 

 и škůdců {Hippobosca equina, Melophagus ovinus) ovlivňuje výskyt přímo člověk 

 svými ochrannými opatřeními. 



HOSPODÁŘSKÝ A ZDRAVOTNICKÝ VÝZNAM, OCHRANA 



A BOJ 



Působení klošovitých na hostitele je dvojí. Jednak přímé — sání krve a zne- 

 klidňování hostitele, tzn. oslabování jeho organismu, jednak nepřímé — 

 přenášení původců onemocnění. 



и přímého působení je lidská pozornost zaměřena ke známým nebo možným 

 škůdcům hospodářsky významných savců, jako jsou ovce, koně, popřípadě 

 jelení a srnčí zvěř atd. Význam tu má jen kloš ovčí, který působí výše uvedené 

 obtíže a navíc snižuje kvalitu vlny. Druh Hippobosca equina je }iž dnes prakticky 

 bezvýznamný a o druhu Lipoptena červi není známo, že by nějak zjevně škodil. 

 Není vyloučeno, že se v budoucnu bude uvažovat i o roli, kterou mohou hrát 

 kuklorodky v životě ptáků. 



Ani jeden zástupce klošovdtých není parazitem člověka. Člověk s nimi však 

 může přijít do styku, když na něho nahodile nalétnou nebo přelezou. To se 

 stává nejčastěji v létě a na podzim, kdy mladá okřídlená stadia druhu Lipoptena 

 červi vyhledávají po vylíhnutí své hostitele. V literatuře se uvádí, že při tom 

 zalézají do vlasů a vousů a bolestivě bodají. Autor navíc zaznamenal něko- 

 likeré bodnutí i druhem Ornithomya avicularia. Z dalších druhů je to např. 

 Hippobosca equina, která naletuje zjara nahodile na člověka. Eventuální bodnutí 

 jsou bez následků, ale v literatuře jsou uváděny případy, kdy vzácně, zřejmě 

 u alergických lidí, došlo i к bouřlivější reakci. 



Také \ýznam klošovitých jako přenašečů nemocí není velký. U bakterií 

 byla učiněna ojedinělá zkušenost s přenosem při epidemii anthraxu v Africe 

 prostřednictvím druhu Hippobosca equina. Více víme o přenášení krevních prvo- 

 ků. Z našich druhuje známo o kloši ovčím {Aíelophagus ovi?ius), že přenáší mezi 

 ovcemi prvoka Trypanosoma melophagium, který v zažívacím traktu klošů prodě- 

 lává základní část svého životního vývoje. Nejvíce jich tak hostí sám, zatím co 

 u ovcí je jejich výskyt řídký a infekce pro ně zcela benigní. U nás se nevyskytu- 

 jící druh Lipoptena capreoli přenáší u koz druh Trypanosoma theodori. U ptáků pře- 

 náší krevní výtrusovce z rodu Haemoproteus druh Ornithomya avicularia. К nám 



456 



