25 



Læberne, lahella^), ere Snabelens anden og yderste Hoveddeel; de udgaae 

 med deres Underside eller Forside umiddelbart fra Grunddelens Forrand og med deres 

 Overside eller Bagside fra Skedens Forrand. Meget sjeldent ere de reent rudimentære 

 (Oestrus) eller smaa (Culex, Stomoxys); som oftest ere de store eller meget stoi-e, og 

 danne ligesom en Knap eller Hoved paa Grunddelen som Hals (deraf Meigens og 

 Burmeisters Benævnelser); deres Form er i opslaaet eller udspilet Tilstand oftest 

 skiveforraig, men i Hvile kunne de gjerne foldes sammen som to Blade i en Bog og 

 faae da en mere langstrakt, teenagtig Form; de ere ofte indsnørede ]:)aa Midten og 

 faae derved Udseende af og kunne siges at være tvedeelte eller toleddede , men nogen 

 egentlig Leddeling med egen Musculatm- findes dog ikke. Læbernes Structur er 

 væsentligt bindet, og deres Yderside frembyder som oftest ingen eller kun faa og 

 mindre Chitiniseilnger ; den til Læbernes Brug nødvendige Sti\-lied frembringes ved et 

 for Diptererne særegent ofte stærkt udviklet System af vifteformigt ordnede Kanaler 

 eller Rør. Systemet falder som oftest i to Halvdele, een for hver Læbe, og er kuu 

 sjeldent (Myopa, Tab. IV. f. 29) sammensmæltet i Midten paa en længere Strækning; 

 og til hver Halvdeel høi-er da i Reglen en Læbestøtte, fulcrum labeHi^ med til- 

 svarende Støttegrene, ttibuli labelli - Pseudotracheæ autt. Læbestøtterne ligge inde- 

 sluttede i Læberne , uden at naae Ydervæggen eller udgjøre nogen Deel af denne ; de 

 danne et huult Rør eller Dobbeltblad af meget forskjellig Form og Consistens, og fra 

 dem udgaaer henimod Læbernes Inderrand et stærkt varierende Antal af parallelt 

 løbende fine Rør eller Kanaler, som idet de bøie sig om og følge Læbetladerne -), tabe 

 sig henimod Læbernes Yderrande. Ved et overfladisk Syn ligne Støtterørene aldeles 

 Tracheer, idet de ligesom disse synes at bestaae af en utallig Mængde bag hverandre 

 liggende Chitinringe, men ved nærmere Eftersyn sees de enkelte Chitinringe dog at 

 være ikke sluttede, og Røret eller Kanalen at have en Længdespalte i sin hele Ud- 

 strækning; og ved endeligt at see nøle til, vise disse Kanaler sig blot at være lang- 

 strakte Folder i Læbernes Overhud, som faae Udseende af Rør-, ved at deres Rande 

 nærme sig hinanden (Tipula, Tal). 11. f. 12; Tabanus, Tab. III. f. i'8). Til at bevæge 

 et saadant Apparat hører et fast Støttepunkt, hvorom de kunne dreie sig, og Muskler. 



') Udtrykket labella er hentet fra Kirhy og Spence; Meigen og Burmeister kalder dem 

 Knopf. capituluin. men ellers er Læl)erne (lilppar, Lippen o. s. v.) det almindelige Navn 

 for dem. 



■') Det er vanskeligt at give denne Flade en til dens Stilling og Retning passende Benæv- 

 nelse; den bliver den ydre Flade, saa snart Læberne slaaes ud fra hinanden og u bredes, 

 under Brugen altsaa; men i Hvile, naar Pladen knækkes sammen efter Midten, bliver den 

 skjult. Det gaaer heller ikke an at kalde den ..Sugefladen" . da denne Betegnelse vilde 

 involvere en urigtig Opfattelse af dens Brug, jfr. det Følgende. 



4 



