^29 



det tredie og forreste af disse bestaae af Læberne og den triangulære Rand af 

 Mundens forreste Aabning, det er vore forenede eller sammensmæltede Svinglister. 



Overgangen fra føi'ste til anden Metanier dannes for Bugsidernes Vedkom- 

 mende af en kortere eller længere Bindehud, som i Hvile kan foldes sammen, under- 

 tiden flere Gange, eller tilligemed en større eller mindre Part af Snabelens Grunddeel 

 skjules af Forranden af anden Metamer. Da den ikke er chitiniseret , falder den kun 

 lidt i øinene, og ansees rimeligviis heller ikke for at være Omtale værd, da den ikke 

 godt kan tydes som Munddeel eller Stykke af en Munddeel. Det er ogsaa kun sjel- 

 dent at den afbildes; dog har allerede Savigny, 1. c. t. IV. f. t. u, paa Afbildningen 

 af Tabanus's Snabel bag Grunddelen en lille Deel, u, som han tyder som „un support 

 mobile" i Lighed med Hyraenopterernes ; men denne Deel synes næsten at være glemt, 

 og der er heller ikke Plads for den i Systemet. Dog Bindehudens Betydning for 

 Snabelens Bevægelighed er umiskjendehg; og dens Betydning i morphologisk Hen- 

 seende til ligesaavel som ved Bagkroppens Metamerer at danne en Grændse mellem 

 to paa hinanden folgende Metamerer er allerede omtalt i det Foregaaende. 



Bag Bindehuden komme vi til anden Metamer, som danner en sluttet 

 Rmg mellem Snabel og Overlæbe, det er første Metamer, fortil og tredie Metamer 

 bagtil. Anden Metamer er i endnu høiere Grad end første underkastet Variationer 

 baade med Hensyn til selve Metameren og dennes Vedhæng, hvad enten de maae 

 ansees for Lemmer eller kun for Udposninger, Processer. Selve Metamerens Ring 

 eller Væg er aldrig chitiniseret i sin fulde Udstrækning, men der er stedse større eller 

 mindre hindede Partier, saa at endogsaa største Delen af Metameren, med hele dens 

 Underside f. Ex., kan være hindet. Chitinisermgens Styrke og Udbrechiing er for 

 Under- eller Bugsidens Vedkommende afhængig af eller i Overeensstemmelse med 

 Munddelenes Virksomhed og den Kraft, hvormed de skulle virke, hvorimod den for 

 Rygsidens Vedkommende navnlig beroer paa Forholdet til Pharynx og Tilfæstningen 

 af Pumpemusklerne. At Bugskinnen eller Bugsidens Chitinisering væsenthgst af- 

 hænger af Munddelenes Udvikling sees blandt andet deraf, at den kan variere sær- 

 deles meget hos de forskjellige Kjøn overeensstemmende med Munddelenes forskjelhge 

 Udvikling ; man sammenligne blot anden Metamers Bugside af en Culex Hun og Culex 

 Han (Tab. L f. 14 og f 16), af en Tabanus Hun og en Tabanus Han (Tab. HL f. 7 og 

 f. 16). Dog Bugskinnen indtager aldrig hele Undersiden af Metameren, og selv, hvor 

 den er størst som hos Asilus (Tab. IV. f. 22), bhver der dog et ikke lille hmdet Felt 

 tilbage fortil, og ved at gjenuemgaae Rækken af de afbildede Munddele, vil det sees, 

 hvorledes Bugskinnen efterhaanden bhver mindre og mindre, dens to Dele mere og 



