No. 2] ALGOLOGISKE XOTISER. 17 



arts typiske form ved sine finere grene, som er 0.4—0.8 mm. 

 tykke. De medullære hypothalceller er 70 - 285 ji lange og 9 

 (7) — 1 1 jj. brede. Perithalcellerne er af omtrent samme længde som 

 hos f. typica, men for det meste lidt smalere eller 7 — U (12) jj. 

 i bredde. Konceptaklerne stemmer ogsaa i det væsentlige overens 

 med den typiske form. Uagtet hypothalcellerne blir betydelig læn- 

 gere end hos denne form, synes der ikke at være nogen grund 

 til at anse f. ramosissima som selvstændig art. Det er ogsaa mu- 

 ligt at f. typica i virkeligheden viser større variation i de nævnte 

 cellers længde end efter de af mig undersøgte eksemplarer. Den 

 fossile L. amphiroæformis Rothpl. tilhører maaske samme form- 

 serie. Jfr. nedenfor. 



Artens typiske form er kjendt fra Kap Tenare, Morea (Bo ry) 

 og Nisyro-øen, Grækenland (Miliarakis), Rhodus (Nemetz), 

 Adriaterhavet (Hauck), Sicilien (Philippi), Marokko (Mou chez, 

 herb. Bornet) og det Røde hav (herb. Hauck). Formen ramosis- 

 sima forekommer ved Algier (Mus.fParis) og Korsika (Børgesen). 



LithophyUum ampldroæforynis (Rothpl.) Fosl. mscr. 



Lithothamnion amphiroæformis Rothpl. Foss. Kalkalg (1891) p. 314, t. XVI, 

 fig. 10, 14. 



Denne fossile kalkalge tilhører sikkerlig slegten LithophyUum, 

 og det er sandsynlig at den kun repræsenterer en form af L. 

 hyssoides eller er identisk med den ovenfor omhandlede f. ramo- 

 sissima. Imidlertid angives cellerne at være 20—30 /j- lange og 

 12 — 15 [x brede, i hypothalliet indtil 100 jj. lange, altsaa kortere 

 end sedvanlig hos f. ramosissima. Den bør vel derfor bibeholdes 

 som selvstændig art, indtil variationsforholdene er nærmere kjendt. 



Litliophyllum yessoense Fosl. mscr. 



Thallus crustaceus, subarcte adnatus, crustis pluribus inter se 

 adjacentibus, 0.4 — 1.5 mm. crassis, sublevibus; conceptacula spor- 

 angifera(?) immersa, demum innata, sporangia ignota. 



Der foreligger kun et enkelt eksemplar af denne alge, som 

 vokser paa østersskal. Den danner næsten cirkelformige skorper, 

 0.5 — 1 cm. i diameter, som efterhaanden sammenflyder, hvorunder 

 tildels fremkommer svagt ophøiede aaser. Overfladen er lidt ujevn, 



