No. 4] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET. 5 



har fulgt skridt for skridt gjennem en stor del af de sydnorske 

 dalfører. Det har spillet en overordentlig rolle i frembringelsen af 

 det løse jordsmon og kan anvendes med megen nytte ved siden 

 af de øvrige glacialfænomener til at studere de gamle bræers ud- 

 bredelse og bevægelsesforhold. Disse afleiringer er jo rene maga- 

 siner for medførte, løse blokke. Hvor de moutonnerede former 

 er mindre godt vedligeholdt, hvad ofte er tilfældet i mange af de 

 for en sterk postglacial denudation udsatte trakter, er de her 

 nævnte læ moræner naturligvis af stor betydning ved studiet af 

 bræbevægelsens retning. Endskjønt denne slags moræneforekomster 

 som regel har den almindelige bundmorænes indre struktur og efter 

 den maade, hvorpaa de er afleiret, maa regnes at staa i en meget 

 nær forbindelse med den, saa indtager dog disse afsætninger saavel 

 i orografisk som glacial henseende en vis særstilling af saa vidt 

 stor interesse, at det er fuldt berettiget for dem at beholde en 

 egen betegnelse. 



Heim, der saa skarpt har fremhævet forskjellen mellem de 

 isskurede klippers stød- og læside, har heller ikke ofret læmoræner 

 nogen opmærksomhed^). Derimod har Kjerulf gjort opmerksom 

 paa et noget lignende fænomen, rigtignok ikke en bræafsætning; 

 thi læmorænen syntes ham fuldstændig ubekjendt, hvilket ganske 

 naturlig staar i forbindelse med denne forskers opfatning af stød- 

 og læsidefænomenet. Hvad Kjerulf derimod har gjort opmærksom 

 paa, er en elveafsætning af sand og rullesten i ly af et fremspring 

 i elveleiet-). Ved at sammenstille læmorænen med det her af 

 Kjerulf beskrevne fænomen kan saa Heim's „Vergleichung der 

 Wirkungen der Gletscher mit solchen anderer Agentien"^), for 

 saa vidt denne sammenligning gjælder moræner og elvealleiringer, 

 forøges med endnu et led. ^ 



Det lykkedes mig ikke ved gjennemreisen paa det koite stykke 

 ned til Kongsvold at finde glaciale skuringsstriber, men derimod 

 saa jeg etsteds ved nedgangen fra Kvitdalen til Drivdalen kunstige 



1) Wirkungen der Glacialperiode in Norwegen (Vierteljahrsschrift d. Ziirich. 

 naturforsch. Gesellschaft 1871). 



2) Merakerprofiet, pag. 85. 



3) Handbuch d. Gletscherkunde, pag. 402. 



