No. 4] KVARTÆR-STUDIER I TkONDHJEMSFELTET. 1 1 



Soknedalen 



i begyndelsen med fjeldlandskab, myrer, løvskog, barskog paa 

 rigelig optrædende, blokkestrøet bundmoræne. Denne har man rig 

 anledning til at studere i de mange veiskjæringer og grustag; den 

 er ofte meget lerblandet med sten og blokke. I den første, store 

 bøining af veien mod øst, om Aune og Buan, optræder i den 

 nordlige dalside paa nordsiden af veien et rigt stenstrøet felt med 

 talrige, lyse blokke af meterstørrelsen, gneis eller granit; det er 

 vistnok en moræne af englacial eller superglacial art. Dalen bøier 

 saa paany, og man møder nu et meget kupperet morænelandskab, 

 delvis en bundmoræne, men vistnok ogsaa tildels et endemoræne- 

 landskab. Fyllit stikker paa mange steder op i knauser paa en 

 saadan maade, at morænedækket vistnok ikke har nogen større 

 mægtighed, men paa andre steder igjen synes mægtigheden at være 

 ret betydelig. Straks sydvest for grænsen mellem Rennebu og Sokne- 

 dalen findes paa begge sider af elven rester af bundmoræne- 

 materiale paa en saadan maade, at det sandsynligvis tilhører et 

 endemorænedrag. Paa sine steder sees ganske lave elveterrasser. 

 Men ellers sees i flere snit, veiskjæringer og grustag, bundmoræ- 

 nens materiale, grusblandet og sandblandet ler med sten og blokke 

 i skarpe og afnydte former. 



I nærheden af Garli saaes i et grustag vekslende lag af sand 

 og grus, men dette er vel nærmest at betragte som en ganske 

 lokal afsætning af glacio-lakustrin art. 



Ved Soknedalen kirke findes terrasser paa begge sider af elven 

 i høide med kirken, 263 m. o. h. Flere gaarde ligger ogsaa i 

 denne høide. Tildels gaar disse terrasser ogsaa noget længere op 

 i dalen end til kirken, men da i meget brudte forekomster. Videre 

 ned gjennem Soknedalen fra kirken optræder ogsaa terrasser i 

 høide med denne og efterhaanden en hel række lavere terasser til 

 Støren kirke. 



Førend vi nu gaar videre, og førend vi giver os til nærmere 

 at undersøge forholdene omkring Støren, vil vi nærmere betragte 

 den ovenfor Støren liggende 



