No. 4] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET. 25 



indsø, der fik navn af Hagavatn, ligesom Vukusjøen i Værdalen 

 (p. 27). 



En noget anden version meddeles af Øverland: „Gamle folk 

 fortæller endnu den dag idag, at elven tilstoppedes derved, at en 

 stor lermæl under gaarden Haga i Horg gled ud, og at den her- 

 ved foraarsagede oversvømmelse rev ud et nærliggende støiTe vand> 

 „Hagavandet" kaldet. „Da Hagavandet gik ud" er fremdeles det 

 mundheld, hvormed Guldølen drager sig elvebrudet til m.inde" ■•) 



Ifølge en meddelelse af Friis er den tradition, som har holdt 

 sig i egnen om Støren og Ho vin ikke „da Hagavatnet gik ud", 

 men „den gang Kvashylla gik ud"-), Reusch antager imidler- 

 tid, at lerfaldet har fundet sted ved Hovin, tilstoppet Gulelvens 

 gamle løb og tvunget dette over Gulfossen ^). Friis bemærker 

 imidlertid: ,,at der er sandsynligt, at det har været et større vand 

 ved Haga. Terrænet tyder hen paa det. hvorhos man ved at for- 

 udsætte et Hagavand finder den rimeligste forklaring paa, at man 

 nede i dalen, hvor man maa have kjendt Hagavandet, men da 

 begivenheden i 1345 fandt sted, ikke vidste om eller kunde kjende 

 til udglidningen af Kvassilla, antog at Hagavandet var gaaet ud. 

 Alen Hagavandet var antagelig ikke som antaget af professor Hel- 

 land og som øverland i sin skrivelse til dr. Reusch anfører, et 

 ,, sidestykke til Vukusjøen". Vukusjøen opstod ved skredet i Vær- 

 dalen, Hagavandet var der derimod før skredet i Guldalen, men gik 

 ud ved dette"*). 



Som man ser, anviser denne bemærkning af Friis ,, Hagavan- 

 det" en noget lignende stilling, som den jeg allerede har antydet 

 i det foregaaende, dog noget mere ubestemt. Og vi skal derfor 

 betragte disse forhold noget nærmere. 



Som allerede i det foregaaende under afsnittene ,, Kvashylla" 

 og ,, Hovin" omtalt, viser terrasserne, deres optræden og gruppe- 

 ring, om den store, kjedelformede fordybning nord for Kvashylla 

 ved Krokstadsanden et høist eiendommeligt forhold, der ikke kan 



'-) Norges Historie, B. III, pag. 800. 



2) Norges geol. undersøgelse, nr. 27, pag. 45. 



3) Naturen 1896, pag. 301—302. 



•*) Norges geol. undersøgelse, nr. 27, pag. 48. 



