No. 4] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET. 29 



omtrent til den tidligere mellem Gula og Gaua maalte topflade- 

 terrasse 125,9 m. o. h. Dette terrassetrin er paa sine steder en- 

 kelt, men fremtræder paa andre steder igjen som et dobbelttrin, 

 hvor imidlertid det øverste trin neppe er mere end 3 — 4 meter 

 høiere end nederste. 



Nu følger tre terrassetrin af omtrent ligelig hoidedifferents. 

 Den indre kant af øverste terrassetrin maaltes 182,4 m. o. h. Der 

 forekom imidlertid endnu skiktet sand 3 — 4 m. høiere op. 



Men man staar her lige over for et lignende fænomen, som 

 det jeg har paavist i Kristianiadalen, at afslutningen af de store 

 terrasser ingenlunde som regel angiver den høieste marine grænse, 

 hvilket det der lykkedes mig at godtgjøre ved fossil fund. Her ved 

 Nordtømme lykkedes det mig ogsaa ovenfor afslutningen af de 

 store og iøinefaldende terrasser, der saavel af Kjerulf 179,8 m. 

 o. h.^) som Helland 180 m. o. h.-) har været anseet som havgrænse, 

 &t fremfinde en ganske liden akkumulationsterrasse 199,3 m. o. h. 

 Og denne repræsenterer vistnok her meget nær den høieste, ma- 

 rine grænse. 



Tømmeterrassen giver et meget bestemt indtryk af at være 

 bet3'delig eroderet, idel den nemlig mod nord afsluttes paa en 

 mærkværdig abrupt maade, som tilfredsstillende kun kan forklares 

 ved en tidligere langt mere udstrakt dalfyldning. Og denne terrasse 

 med de mange trinafsætninger er noget af det mest storartede, 

 som Guldalen byder med hensyn til terrasseforekomster. I de 

 tidligere nævnte otte trin er endnu ikke indbefattet den til den 

 marine maximalgrænse svarende, svagt udprægede terrasse, der 

 udgjør en gruppe for sig. Thi omkring 12 m. under den j^ort- 

 landia-føvende terrasseafsætning optræder nok en terrasse, nær- 

 mest en elveterrasse, der ligger i en høide af omkring fire meter 

 over elven, eller omtrent 52 m. o. h. 



Paa østsiden saavel af Gaua som Gula gjenfindes flere ter- 

 rasseniveauer svarende til de nu beskrevne. Her kan det være af 

 interesse at erindre, at der ved Rødskaftbraaten (Bredligjerdet), 

 2 km. s. f. Horrig kirke findes et fastmerke, „bolt i fjeld paa 



1) Kjerulf: Udsigt over det sydlige Norges geologi, pag. 21. 



2) Arch. for Mathm. og Xaturv. B. XVII, nr. 6, pag. 9. 



