80 P^- ØYEN, [1909 



noget haardere, hvor det underliggende materiale er mere leragtigt, 

 og snart noget løsere, hvor det underliggende materiale er af mere 

 sandagtig beskaffenhed, som en mudderafsætning. 



Dette underste lag, som nemlig svarer fuldstændig til A a er 

 som nævnt snart mere sandet og da fossilfattigere, snart haardere, 

 mere leret, og da fossilrigere; tilsyneladende er det uskiktet, men 

 blottes et friskt snit, sees enkelte mere rustbrune og andre mere 

 mørkt farvede zoner, idet oxydationen, udpræget ved de brune 

 farvenuancer, har trængt dybere ned og træder skarpere frem i de 

 mere sandede partier, og der udhæver sig da en tydelig stmnd- 

 skiktning, eller nærmere karakteriseret en deltaskiktning med 25 — 

 30 grader i nordlig retning heldende lag. 



Eiendommeligt er her, at det til A a svarende lag tildels inde- 

 holder indtil nøddestore stene, ja undtagelsesvis endog noget større; 

 samtidig faar massen paa sine steder et noget sammenbaget ud- 

 seende, der minder om, hvad man flere steder i Kristianiadalen 

 har anledning til at se, hvor glidninger af blød lermasse har fundet 

 sted, saaledes i sin tid i den store jernbaneskjæring ved Etterstad, 

 for kun at tage et eksempel. Begge disse sammen optrædende 

 fænomener, der her ved Stav ikke netop kan siges at optræde i 

 en bestemt afgrænset zone, erindrer vi fra Jagtøien ikke tilhørte 

 A a, men derimod A (/S y). Paa begge steder er vistnok aarsags- 

 forholdet fuldstændig det samme. 



Laget A 3 har imidlertid fuldstændig samme karakter ved 

 Jagtøien og ved Stav. Der fandtes i dette lag ingen fossiler. 



De fossilførende lag, har her ved Stav som ved Jagtøien 

 meget almindelig den lille Abra og undertiden stene indtil egge- 

 størrelse. De fossilførende skikter afløses paa sine steder af rene 

 sandskikter uden fossiler, især nordvest fra Langbækken; disse 

 sandskikter beholder tildels den fra profilet 50 m. syd for Lang- 

 bækken i 25 — 30 graders skraastilling kjendte lag, dels bliver de 

 ogsaa mere svævende, idet skiktstillingen ret hyppig veksler endel. 

 Ofte faar lagene paa denne maade et bøiet eller snoet udseende i 

 profil, tildels temmelig uregelmæssigt. Det hele bærer præget af 

 en strandafsætning. 



I den for A « ækvivalente, blaagraa, sterkt sandblandede, men 



