No. 5] NORGES GRIMMIACEÆ. 41 



Voksesteder : 



Bu. Sand s ver, Jonsknuten : Wulfsberg. 



B7'. Tinn, Rejnsetfossen ovenfor Haugefosjuvet : Kaalaas ; 

 Gausta: Kiær, 1500 — 1800 m.: Kaalaas. 



Ne. Evje, Holefjeldet 1150 m.: S. Møller; Bykle, Mejen- 

 fjeldet 1400 m.: Bryhn. 



SB. E t n e, Stølehætta : Wulfsberg; Ullensvang, toppenav 

 Hårtejgnuten 1690 m. : Havås; Gran vin, Dåsefjeldet: Wulfsberg. 



NB. Borgund, Sulutinden: S. Møller; Lyster, Dyrhaugs- 

 tinden: Wulfsberg 



K. Vestre Gausdal, Dritjudalen550m.fr.: Ryan; Våge, 

 Beshøen : Kaurin; Lom, morænen ved Styggebræen 2040 m. fr. : 

 S. Møller; Galdhøen 1600— 1950 m.: Kaurin og H.; Dovre, Dørå- 

 sæteren: Bryhn; Lesje, Storhøen 1840 — 1900 m., Kampen ved 

 Mølmen 1540 m.: Kaalaas. 



H. øvre Rendalen, Sølasæteren : Moe; Lilleelvedalen, 

 Tronfjeldet 1740 m.: M.&A. Borgen; Sølenkletten, Mjåvaskletten : 

 Kaurin; Storhøen fr.: Kaurin og Ryan. 



ST. Røros, Vigelspiken ca.1600m.fr.; Storskarven: Wulfs- 

 berg; Opdal, Snehætten fr. : Kaurin; 1800 m fr. : Bryhn og H. ; 

 Nystuguhøen 1765 m.: Ryan og Kaurin; Kongsvold: M. N. Blytt; 

 Knutshøen 1700 m.: Bryhn og H.; Orkelhøen 15— 1600 m.. Brat- 

 skarven 1580 m : Kaurin; Storbækhøen 1100 m. : H 



No. Alstahaug, ved foten av De syv Søstre 100 m fr. : 

 Kaalaas; Bejeren, Knabben 600 m.: H. 



Tr. Nordrejsen, Gakkovarre: Arnell. 



Grimmia pulvinata (L.) Sm. 



Hans Strøm nævner i et av sine arbejder over norske moser 

 (i 1788) en Bryum pulvinatum ; det er imidlertid temmelig sikkert, 

 at han dermed ikke har ment nærværende art, da denne ikke fore- 

 kommer i de egner, hvor han gjorde sine undersøkeiser. I det 

 hele er det vanskelig, for ikke at si umulig, at gi historiske op- 

 lysninger om denne art, da den tidligere omfattet også de fleste 

 nærstående arter. 



Den er hos os en kystplante. Den findes på åpne, solvarme, 

 tørre berg og stener i nærheten av hav- og fjordbredderne; hist 

 og her på s^'dkysten fjerner den sig vistnok fra stranden, men i 

 det højeste kun nogen få kilometer. Underlagets sammensætning 

 er neppe av nogen betydning ; den trives likeså godt på silurøerne 

 ved Kristiania som på porfyr- og gnejsøerne i Smålenene. Dens 

 horisontale utbredelse strækker sig fra Hvaler til Trondhj ems fjordens 



