48 ' I- HAGEN. [1909 



Frugten er som bekjendt overmåte sjelden; den blev først 

 fundet på berget Czerho i Ungarn, derefter på Korsika og endelig 

 i Montenegro. Også i Norge er nogen få frugtindivider fundet i 

 Smålenene; hunblomster er også sjeldne, og hanblomster er ikke 

 fundet. Frugten modnes sandsynligvis om våren; hunplanter i 

 blomstring er fundet ved Kristiansand ''7 og i Nordfjord '^'/7, i 

 Sætersdalen (800 m.) var blomstringen endnu ikke begyndt '^/g. 



Utbi-edelse : 



Sm. Hvaler; Borge; Glemminge; Kråkerø; Onsø, Oksrød fr., 

 Torgauten fr. : Ryan ;^ Råde ; Tune. 



A. Skedsmo; Ås; Nesodden; Åker; Bærurp; Asker. 

 Bu. Drammen; Hole; Norderhov; Kongsberg; Nore. 



JL. Skoger ; Sande ; Tjømø ; Sandeherred ; Hedrum ; Larvik ; 

 TjøUing. 



Br. Bamle; Solum ; Hitlerdal; Tinn. 



Ne. Dypvåg; Gjerstad; Holt; Barbu; Tromø; Bygland; 

 Bykle, Brejvik 900 m.: Bryhn. 



LM. Kristiansand; Oddernes; Mandal. 



>S'^. Rennesø; hist og her i Ry fylke if. Kaalaas. 



SB. Skånevik, Håfjeldet 800 m.: Kaalaas; Kvinnherred; 

 Ulvik; Os; Fane; Bergen; Hammer; Haus; .Alversund. 



NB. Lærdal; Lyster, Berdalen 800 m.: Ryan; Hafslo; 

 Sogndal; Aurland; Balestrand; Førde; Kinn. 



B. Ålesund; Grytten; Sundalen; Edø. 



K. Hadeland; Vang; østre Gausdal, Kleva, Rokvam: 

 Ryan. 



ST. Ålen; Opdal fierest.; Vangsfjeldet 900 m.: H.; Ren- 

 nebu ; Støren ; Trondhjem ; Strinden ; Malvik. 



NT. Nedre Stjørdalen; Levanger; Snåsen. 



No. Vetsen; Alstahaug ; Mo; Bejeren; Bodin; Fauske; Sør- 

 folden; Ankenes; Dverberg. 



Tr. Trendenes; Dyrø; Bardo; Malangen; Tromsøsundet. 



Grimmia anomala Hampe, Schimp. 



Blev beskrevet i 1876 og i Muse. Norv. bor. (1899) for første 

 gang angit for Norge. 



Den vokser på fast fjeld og blokker, på stener i gjærder o. 

 s. v., som består av kalktri eller kun svagt kalkholdige bergarter; 

 den synes fortrinsvis at findes på steder, som ligger nogenlunde 

 i ly, og i overensstemmelse hermed er den ikke fundet oventor 

 trægrænsen, men stanser i bjerkebeltet, idet det højeste kjendte 



