No. 5| NORGES GRIMMIACEÆ. 89 



Den skyr intet højdelag; den er således på den ene side al- 

 mindelig i lavlandene i Smålenene og er på den anden side samlet 

 på toppen av Dyrhaugtinden (2000 m. . I alle højdebelter optrær 

 den på tørre berg og blokker, ofte i urer, og danner ikke sjelden 

 massevegetation ; fornemmelig holder den sig til kalkfrit berg, men 

 er fra Langesundsfjorden angit at vokse på kalkberg, hvad der 

 også er tilfældet ved Trondhjemsf jorden og måske er endnu hyp- 

 pigere nordenfor polarkredsen. Men den går også over på jord. 

 Jeg har set (vistnok flere) angivelser om, at den vokser på de 

 jydske heder ; Kaalaas meddeler fra Ryfylke, at den ikke er sjelden 

 på lynghejer og sandmoer, og fra Lofoten. at den i egner, hvor 

 fjeldgrunden består av kalk og kalkholdige skifere, optrær i store 

 mængder på torvmyrer og sandjord^), og det samme er vistnok 

 også tilfældet på flere andre steder. • Også i højfjeldet findes 

 den på jord og antar her ofte den form, som Lindberg har benævnt 

 var. robustum. I de højere trakter findes der også andre avvikende 

 former, men nedenfor trægrænsen varierer den i det hele mindre 

 end den foregående art; en spæd skyggeform, (som vistnok er 

 var. gracilescens [Mol.],) forekommer hist og her. 



Frugten mangler oftere, end den er tilstede, men er bemerket 

 endnu på Måsø. Ved Fredrikstad er den fundet med 2—3 uker 

 gamle frugtanlæg ^Vt^ i blomstring ved Arendal ^^/y, i Selbu ^'7 



Kråkerø; Glemminge; Borge; Tune; Råde; 



Nesodden ; Åker; Bærum; .Asker. 

 Bu. Røken; Lier; Hole; Nore. 



JL. Skoger; Tjøm.ø; Sandeherred; Hedrum; Brunlanes. 

 Br. Ejdanger; Bamle; Tinn ; Nissedal. 



Ne. Søndeled ; Dypvåg; Gjerstad ; Holt; Tromø; Bygland. 

 LM. Kristiansand. 



St. Stavanger; i Ryfylke alm. : Kaalaas. 

 SB. Stord; Fjelberg; Vikør; Ullensvang; Årstad ; Bergen; 

 Hammer; Haus. 



NB. Årdal; Lyster; Sogndal; Vik; Førde; Kinn ; Daviken. 

 JR. Sande; Grytten; Kværnes; Kristiansund; Surendalen. 



Vi Ifølge Reuscli danner den her store kratertbnnete tuer, som vokser videre 

 på yttersiden og avdør på indersiden. 



