4 !<• RYGH. [1909 



ringens udside har været klinket 6 smaa plader med cylindriske 

 lyseholdere, hvoraf en nu mangler. - En firkantet plade af glat- 

 slebet marmoi', indfældt i en plade af træ. Marmorpladen er 

 18 X 1-' ^ni-? træpladen 31 X -4 cm. i tverm., den første 1* cm. tyk 

 Har tilligemed en offerbøsse af træ med skaft og en lysesaks af jern 

 fra nv'ere tid som kasseret inventarium henligget i Børseskogns kirke 

 og er alt af kirketilsynet skjænket som gave til museet. Marmor- 

 pladen har ialfald i senere tid ligget i en vinduesniche i koret (8771 ff.). 

 o. Hammer af jern af noget forskjellig form fra de sæd- 

 vanlige fra Y. J. Den opgives dog at være f. i en nu halvveis bort- 

 kjørt stor haug lige udenfor husene paa en af de sydlige gaarde 

 Rykke i Skatval sogn i Stj ør dalen (8776). 



6. .S k k af en temmelig haard stenart, L*3 cm. langt, indtil 

 5,5 cm. i t\'erm., med et uregelmæssig rundt tx-ersnit. Har nær 

 den ene ende et hul, som er boret fra begge sider. Om op- 

 rindelsen kan kun oplyses, at det har ligget læ^nge paa Ve stad i 

 Bud (8777). 



7. P'iresidet bryne af glimmerholdig sandsten. Det er 14,5 cm. 

 langt, med to bredere og to smalere sider, største tverm. 1,9 X 1,3 

 cm. V^ed den ene ende afsluttes den ene smalside med en svagt 

 hvælvet skraaflade, ved den anden er der en svag afskraaning af 

 den anden smalside, en kortere og sterkere af den ene bredside. 

 Br^'net er merkeligt ved, at de to smalsider har indskrifter 

 med runer af den længere runerække. Paa den ene er 15 

 runetegn, hx'oraf 2 binderuner, paa den anden 14, hvoraf 3 binde- 

 runer. Tegnene maa være indridsede med en skarp knivspids. 

 Indskriften er sproglig behandlet af prof. Magnus Olsen i Thj. VSS. 

 1908 nr. 13 (med 3 afbildninger), hvortil her henvises. Den for- 

 modning, som der er fremsat, at brynet maa være brugt til slib- 

 ning med disse skraaflader, efterat runerne var indridsede, finder 

 jeg ikke sandsynlig. Derimod taler nemlig, at 1ste rune i rækken 

 A er uskadt, skjønt den staar delvis paa skraafladen, og ligeledes 

 den plads, som er valgt for de to runelinjer, idet A først begynder, 

 hvor skraafladen sluttei", medens B paa den modsatte side begynder 

 lige \'ed stykkets ende (som der ikke er afskraanet). Afskraaningerne 

 maa derfoi' have været tilstede, før runerne ristedes, og det synes 



