78 o. NORDGAARD. [1918 



nen, hvis krop da kom i en sitrende bevægelse. Dette varede 

 bare et øieblik, saa gik hannen væk og la sig i venteslilling i 

 nærheten. 



En gammel jæger og fisker paa Brønnøy ved navn Peder 

 Iversen har fortalt mig, al den tid han drev med at pike guld 

 tlyndre, saa han ofte i vaarmaanederne, at et stort eksemplar 

 var omringet av tiere smaa. Hvis han saa stak den store først, 

 svømmet de smaa bort, men tok han først de smaa, kunde han 

 faa hele forsamlingen. Her var altsaa en stor rogntlyndre be- 

 leiret av liere (5 — <S) stykker av isselflyndre. Naar hunnen var 

 borte, var der ingen grund for hannerne til at holde sig samlet, 

 og de spredte sig, men saa lenge rognflyndren laa der, fjernet 

 de sig ikke. Dette synes jeg viser tydelig og klart, at der maa 

 være flere hanner om en hun av guldflyndren, hvis befruktingen 

 skal lykkes. Selvfølgelig formaar ogsaa en enkelt liten han al 

 befrnkte endel av rogn massen hos en større hun. Det synes 

 ogsaa som om hunnerne nødig vil gi slip paa sin rogn, hvis 

 der ikke er tilstrækkelig med gode hanner. Det har saaledes 

 hændt flere gange, at en stor hun er død i bassinet uten at 

 nogen ytre skade har kunnet paavises. Og naar en saadan er 

 blit optal, har den modne rogn strømmet ut. En rognflyndre 

 fra Grandeviken, hvor den var opfisket d. '^ .s 1914, døde saale- 

 des i bassinet d. ^ r. 1914. Der fandtes ingen ytre eller indre 

 skade paa den. Hele rognpartiet, som indeholdt ca. 2 liter, be- 

 stod av modne egg. Denne omstændighet tyder ogsaa paa noget 

 ekstraordinært, da eggene i regelen gytes efterhvert, som de mod- 

 nes. Flyndrens totallengde var 72, c, cm., og antallet av egg er 

 beregnet til 400 000. Saa stort eggtal forekommer yderst sjelden 

 hos guldflyndrer paa sydligere bredder ^ 



Under avsnittet om gyting og khekking er vist, hvorledes 

 klækkingstiden eller inkubationstiden avhænger av temperaturen. 

 Jeg henviser til dette avsnit og nænner kun, at klækkingstiden 

 ved Trondhjems l)iologiske station har variert mellem 28 og 9 

 dage. Da den maksimale gyting falder i april, er det rimehg, 

 at mesteparten av guldflyndrelarverne kommer ut av egget i slut- 

 ten av april samt i mai maaned. Paa den tid pleier det være 

 saapas rikelig med plankton, at den spænde yngel kan nære sig 

 av utviklingsstadier av forskjellige krebsdyr, smaa copepoder, etc. 



Varigheten av guldflyndrelarvens planktoniske stadium kan 

 jeg ikke sikkert fastslaa, men jeg har i Borgenfjorden fundet de 



1 Se Viktor Franz, Die Eiprodulvtion der Scliolle. Wisscnscliaftliche 

 Meeresuntersuchungen. Neue Folge. IX Band. Al)tcilung Helgo- 

 land. Heft 1. 



