102 o. NORDGAARD. [1913 



individer. De saakaldle [lyndrela|)|)er , d. v. s. ifuldtlyndrer, 

 som er av en haands lengde, har niegel lileii malverdi, og del 

 er i høi grad uøkonomisk al opfiske dem i den slørrelse. I en- 

 kelte lande har man ogsaa indført minimumsmaal, som tlyndren 

 skal ha for al kunne lorvføres. Paa den maate heskylles de 

 yngsle aarsklasser. I overensslemmelse med delle maal maa 

 maskestørrelsen paa garn fastsælles, og fiskes undermaalstlyndre 

 med nol eller andel redskap, skal den atter utkasles. Den dan- 

 ske forsker dr. A. C. Johansi:n\ som har viet guldflyndrens 

 biologi el omfattende sludium, opgir del almindelige danske 

 mindslemaal for rødspelle lil 2o,(i cm. Paa enkelte steder i dan- 

 ske farvand ei" dog minimiimsgrensen 20, o cm. Mellem Dan- 

 marks og Sveriges regjeringer er trulTel en overenskomst om el 

 fælles minimumsmaal for Kallegal av 2o,,-i cm.-. Da rødsi)eltens 

 lilvekslforhold viser stor variation mellem de forskjellige steder, 

 vil en bestemt minimumsgrense virke med ulike l)iologisk elTekl 

 paa lokaliteter, hvor vekstforholdene er ulike. Professor Heinckk 

 og Hkxking'' foreslog al forhøie det gjeldende tyske mindste 

 maal (IH cm.) til 22 cm. Da den midlere lengde av rødspettens 

 3. aargang i den sydlige del av Nordsjøen er 19 — 20 cm., og den 

 midlere lengde av 4. aargang er 23 — 24 cm., vilde et minimums- 

 maal av 22 cm. frede de 3 første aargange og endel av den 4. 

 Men for al opnaa en lignende virkning i Trondhjemsfjorden, 

 maatle man sætte minimumsgrensen mindst til 25,5 cm. Indfø- 

 relsen av et fælles mindslemaal over store havstrekninger er der 

 for upraktisk, og en international fastsættelse av forskjellige 

 mindslemaal har ogsaa sine ulemper, da fiskere paa el sted med 

 et høil minimumsmaal kan avha^nde sin undcrmaalsfisk paa et 

 sydligere sted, hvor mindslemaalet er lavere. Imidlerlid synes 

 del vivre klart, at det maa v:ere fiskerilovgivningens opgave al 

 })eskylte de første aarsklasser av llyndren. Jeg vil dog ikke paa 

 delle tidspunkt ultale nogen sikker mening om, hvor maalel bør 

 sætles. Det forekommer mig rimelig, at under 25, •> cm. bør del 

 ikke gaa. Der er grunde, som taler for en forhøielse til 30 cm. 

 At ojifiske llyndren, naar den er i sin sterkesle vekst, er i grun- 

 den uøkonomisk, og da den største veksthastighet ophører ved 

 kjønsmodenhelens indtrjrden, vilde det van-e naturlig at sætte 



' Oni ro(ls]jelteii og rodspeltetisket i BeltfarvandeiH'. s. loo. .Skr. iitji;. 



av Konniiiss. f. Iiavundcrs. Nr. 7. 

 - ("i Ekm.w, o. I^ETTERSSOX, F. Thyho.m, lU'sultaten af den intenia 



lioiiella hafsforskningens arbete under aaren 1907—1909. Kungl. 



Jordbniksdcp. 22 1910, s. 3S. 

 •' Uel)er Scholten und .Sc-hollenliselierei in der siidosHiehen Nonlsec. 



s. S9. Aus die Botcilung Deutschlands an der internationalen Mee- 



reslorschung, IV— V. Jahresbericht der deutschen wissensclial't 



lichen Commission. 



