26 



En annan fråga, som med mindre säkei-liet kan afgöras är denna: huru skall man be- 

 trakta de växter, hvilka vi hittills endast käima såsom för Galapagos-öarne egendomliga, 

 och h\'ilka vi ej hafva oss bekant annoi-städes föi'ekonuna livarken på Amerikas fastland 

 eller pä några af Oceaniens öar? Hvilkcn af de tvenne gissningarne skola vi antnga, an- 

 tingen att dessa växter här sjelfständigt uppstått och ännu gifva prof pä en alldeles sjelf- 

 vuxen, ursprunglig vegetation, sådan \i kunna ana den kanske hafva varit i den första 

 början, eller skola vi tro, att äfven de först hafva hitkommit nägorstädes ifrån (och i sä 

 fall naturligtvis på samma väg, som vi iinnu i dag se de mexikanskt-vestindiska arterna 

 taga, då de draga sig åt vester), och, här rotfiistade i en egendomlig jord, här växande 

 upp imder förändrade egendomliga klimatförhållanden, hafva sä förändrat sig, att vi ej i 

 dag längre känna igen de ursprimgliga dragen, utan nödgas uppfatta dem såsom sjelf- 

 ständiga arter, produkter af en stundeligen sig utvecklande skapelse? Lemna, med ett ord, 

 dessa öar med sina egna vegetativa förhållanden, något bidrag till att afgöra den frågan, 

 som i nyare tider sä mj^cket sysselsatt naturforskarne, om man för växtarterna skall an- 

 taga alldeles skilda eller några fä gemensamma centra, hvarifrån de sedan utspridt sig 

 läno;re eller kortare, i den ena eller andra rio-tningeu? 



Man bör i en sådan fråga varsamt öf\'ei-lemna sig åt blotta förmodanden, mer eller 

 mindre sannolika g/ssningar, djerfva eller förledande hypotheser; för min del vill jag här 

 hufvudsakligast framställa faktiska förhållanden. Vi återkalla då först i miiniet, att ännu 

 i dag visa de flesta af Galapagos-öarne, åtminstone på vissa delar, samma utseende de vid 

 början af sin daning genom eldens inverkan troligen företedde, nakna, skrofliga, svartnan- 

 de lavafält, der intet tecken till vegetation finnes, der knappast lefvande varelser (kanske 

 med undantag af stora vämjeliga ödlor, miniatuibilder af de från jordens yta lilngesedan 

 utplånade) kunna existera. Nära derintill synes en och annan Opuntia fästa sig pä de 

 torra klipporna; den förmultnar; litet mull uppstår, och deri rota sig snart någi'a växtfrön, 

 frän hvilka en vegetation uppljlomstrar ju längre i tiden desto frodigare, allt efter som 

 den föi-egängna beredt jordman, rum och möjlighet för en efterföljande. Men lika väl som 

 vi på korall-öarne i verldshafvet äro i stånd att med bestämdhet följa de spär, hvari 

 deras växtlighet framgått frän mer eller mindre aflngsna länder, lika litet fä vi troHgen 



visat mig, att den der varande vegetationen i mycket öfverensstäinmer med Cialapngernns. Följande arter har 

 jag der funnit gemensamma: Porojiliyliuni ellipticum, Bidens leueantlni, Sulanum verbascifolinm, Amarantns 

 caracasanns och spinosus, Physalis ang\data, Meiitzelia aspera, Evoivnlns glabriuscnlus, Cardiopermuni molle, 

 lleliophytum parvillorum, Boerhavia adscendens och hirsuta, (Varronia rotundilolia) Avicennia tomentosa, Eu- 

 phorbia pilulifera, Sida rliomtiilolia, Poinciana pnlchei-riraa, Sporolxdns virginicns oeh iridieus, Poa pilosa, rae- 

 gastachya oeh ciliaris, Antephora elegans, Oplismenus colonns, Eleusine indiea, Leptochioa virgnta. Setaria 

 macrostachya; och derjemte iakttagit några iinnu ej bestämda arter af Lorentea, Pectidium, Telanthera, Ipomoea, 

 Cassia, Aristida och Eutriana, som ovedersiigligen iiro mycket förvandta med de på Galapagos-öarne före- 

 kommande. — Uti Seemanns Flora of Panama upptagas följande äfven på Galapagos-öarne förekommande 

 växtarter: 'Cissarapelos Pareira, Malva tricnspidata, Paritiuni tiliaceum, "Sida rliondnfolia, Malaehra capitata, 

 'Citrus Aurantium, Tribulus maximus, Zanthoxylum Ptei-ota, Eiiphorbia piltdifera, I-lippomane Mancinella , 

 Riciuus conimnnis, Desniudiuni molle, Rhynchosia reticulata, "Cassia occidentalis, C. pieta, 'Prosopis dnlcis, 

 'iVIimosa asperata, Conocarpus ereeta , Rhizophora Manglc, (Utrullus vulgeris, 'Carica papaya, PassiHora foetida, 

 Turnera ulmifolia, Mentzelia aspera, Chioeocca raceinosa, Bidens leucantha, Lobelia xalapensis, Batatas quin- 

 quefalia, lompiiea Pes Caprie, Solanum tuberosura, S. verbascifolium, Physalis angnlata, Capraria biflora, Sco- 

 paria dulcis, "Hyptis capitata, Salvia oeeidentalis, Verbena littoralis, Plumbago scandens, 'Amarantus spinosus, 

 Boerhavia panieulata, Commelyna agraria, Eleusine indiea, Poa ciliaris. — Många andra arter äio ock ytterst 

 närstående intill lormer frän Galapagerna. Utom de med ett ' betecknade arterna af de ofvannämnde före- 

 komma äfven följande vid Porto Bello (enligt: l'rimiti:ie Floi-:e Portobetlensis, Auct. P. J. Beurling, in Act. 

 Holm. 185 i): Paspalum conjugatum, Panicura fascieulatum. 



