35 



Hun opholdt sig i Nærheden og lilkjendegav sin Nærværelse 

 ved høje Skrig. 



Mr. Pearson fandt den ynglende samme Sted 1894 og traf 

 18 Juni 2 Dunuliger i Reden (»The Ibis«, April 1895, Pag. 238). 



I Arnes Syssel yngler Havørnen foruden ved Mngvallavaln 

 ogsaa ved Purå i Ølfus, ved Stakkavik i Selvogur og indtil for 

 faa Aar siden paa en lille Holm i Alftavaln i Grafinngar. 



Paa Vestlandet yngler den ved Stykkisholm ved Hvamms- 

 fjord og i Mosvallahrepp i Isafjord Syssel. 



Paa Østlandet ses den sjældent, og det vides ikke, om den 

 yngler der. 



I Slutningen af April eller i Begyndelsen af Maj lægger Hun- 

 nen 2 hvide Æg, hvoraf i Reglen kun det ene er befrugtet. Den 

 8 Maj 1911 fandtes dog ved Pingvallavatn en Rede med 3 Æg. 

 Æggets Længde og Bredde: 

 76,5 mm 60 mm. 



80 » 62 » 



En af Aarsagerne til Havørnens Aftagen kan rimeligvis søges 

 i, at den æder forgiftede Ryper og Aadsler, der flere Steder ud- 

 lægges for at dræbe Ræve. 



JAGTFALK; isl.: Fålki, Valur (Falco gyrfalco). Jagtfalken 

 yngler ret almindelig over hele Landet, dog ikke paa Vestmann- 

 øerne og Grimso, ved hvilke Øer den dog ikke saa sjældent 

 ses, især ved Grimso. Sent om Sommeren, naar Smaafugle saa- 

 som Ryler, Engpibere, Vipstjerter og flere Arter samler sig ved 

 Stranden, før de trækker bort fra Landet, ses ofte unge Falke i 

 Nærheden, hvilket ogsaa er Tilfældet, naar disse Trækfugle kom- 

 mer tilbage om Foraaret. Dette lader formode, at de unge Jagt- 

 falke følger med over Havet. I Reglen lægger Hunnen i Midten 

 af April 4, sjældnere 5 Æg Naar det første Kuld Æg borttages, 

 lægger F'uglen sædvanlig et nyt Kuld, dog ikke i samme Rede. 

 Æggets Længde og Bredde: 



52,5 mm 40 mm 



65,5 » 49 » 



DVÆRGFALK; isl.: Smirill (Falco æsalon). Ligesom de unge 

 Jagtfalke indfinder Dværgfalken sig ved Stranden, naar Smaa- 

 fuglene om Efteraaret samler sig til Borttræk, og forsvinder med 

 disse. Sammen med Smaafuglene kommer den tilbage om For- 



