Gang fundet Rede af Munk, Gærdesmutte og Gulspurv i den 

 og har derfor forskellige andre Steder plantet vild Stikkelsbær 

 under de høje Træer, og venter ogsaa Udbylte deraf; men de 

 vokser kun langsomt. Kaprifolier var der, da Sanatoriet blev 

 bygget, Masser af i Skoven og Parken, og nogle Steder staar de 

 endnu. I min Have 

 har jeg plantet nogle 

 op ad et Stakit og la- 

 det dem slynge deres 

 tætte Virvar af Grene, 

 som de vilde; de har 

 ydet Yngleplads for 

 Solsort, Gærdesanger, 

 Havesanger og Gul- 

 spurv. I Parken staar 

 paa fugtig Grund et 

 Elletræ, opad hvilket 

 slynger sig en tæt 

 Kaprifoliefletning, der 

 gaar 5 — 6 Meter i Vej- 

 ret; hvert Aar har der 

 i denne Kaprifolie, høj- 

 ere oppe eller længere 

 nede, været en Gærde- 

 smutterede. 



Den Del af Parken, 

 der vender ud mod 

 Fjorden, bestaar væ- 

 sentligst af en Brink med unge Bøge, der er voksede op for- 

 blæste og krogede; de gav kun lidt Læ, og tyndede man for 

 stærkt ud i dem, vilde der blive endnu mindre; jeg valgte da 

 ikke at hugge dem, der skulde bort, af ved Roden men save 

 dem over ca. IV2 m fra Jorden; de skød saa ud fra Resten af 

 Stammen og dannede tætte Buske (Fig. 37), som gav godt Læ 

 for Vinden og god Redeplads for Fugle, Smaasangere, Gærde- 

 smutte og Solsort. 



Med disse Eksempler skal jeg lade mig nøje; hver Busk, 

 hvert Træ og hver Hæk, man planter, giver Mulighed for Fug- 

 lereder, selvfølgelig langt fra alle lige godt; hvad man skal 

 plante og hvorledes, er der, navnlig i Tyskland, skrevet meget om, 



Fig. 37. Oversavet Bøgestamme. I Skuddene øverst har en 

 Gærdesmutte Rede. 



