64 



Æggene, der lægges sidst i Maj, maaler i 

 Længde og Bredde: 

 72.5 mm 51 mm 

 84 » 55,5 » 



SVARTBACi; isl. : VeiOibjalla, Svartbakur (Lnriis marinnsj. 

 Svartbagen yngler i Mængde i alle Landsdele, især paa Holme 

 og Øer, der ligger i de større Elve og Indsøer; desuden paa de 

 mange Fuglebjerge, der findes omkring Landet. Paa en Holm 

 i Pingvalla-Søen yngler aarlig en Koloni paa 5—600 Par, og paa 

 nogle Holme i Ølfuså og Pjorsa yngler den ligeledes i mindre 

 Kolonier. 



Stundom lægger den Æg i de sidste Dage af April, men som 

 oftest ikke førend i Begyndelsen af Maj. 



Eftersom den om Foraaret ved Ynglestederne dræber en Del 

 svage Lam og ved Ederfuglevarpene røver Æg og Unger — og 

 desuden fortærer en Del Fiskeyngel, opvejer den Fordel, enkelte 

 har ved at samle Æggene, ikke Skaden, den forvolder, hvorfor 

 der ogsaa nogle Steder, f. Eks. i Bredebugten , betales Præmier 

 for dens Udryddelse. 



De 3 Æg maaler i 



Længde og Bredde: 

 67,0 mm 48,6 mm 

 83 » 57 » 



STORKJOVE; isl.: Skumur (Lestris catarrhactes). Den an- 

 kommer til Landet i April og trækker bort i September. Dens 

 vigtigste Ynglesteder findes i Skaftefells Syssel, navnlig paa nogle 

 Sandholme i Ku5aflj6t, hvor der aarlig yngler en Koloni paa 

 3 å 400 Par, og paa SkeiQararsandur i Rangarvalla Syssel yngler 

 den ogsaa ret talrig paa Sandholmene i Markarfljot, og enkelte 

 Steder i Landeyjahrepp og Holtamannahrepp. Paa nogle Græs- 

 holme i Ølfusa i Nærheden af Ivaldadarnes ynglede for nogle 

 Aar siden 15—20 Par aarlig, men Sommeren 1914 ynglede der 

 kun 9-12 Par. 



Desuden yngler den enkelte Steder paa Nordlandet i mindre 

 Kolonier, f. Eks. i Kelduneshrepp i I^ingeyjar Syssel og ved 

 Eyjafjordur. 



Om Vinteren opholder den sig paa det aabne Hav og større 

 Havbugter. Paa Hunatloi ses den saaledes fra Begyndelsen af 



