184 



aftageligt Laag paa dem, er man altid Herre over at fjerne 

 ubudne Gæster. Kun en Gang har jeg set Skovspurven bygge 

 Rede frit paa en Bjælke i Liggehallen, ganske paa (iraaspurve- 

 maner, men det maa vistnok betragtes som en sjælden Und- 

 tagelse. I den første Tid, den ruger, er den meget villig til at 

 forlade Reden, allerede før man er henne ved den, i den sidste 

 ligger den meget fast, og man kan tage den med Haanden. Da 

 jeg i sin Tid begyndte at hænge Mejsekasser op, begik jeg den 

 Fejl at hænge dem ret højt; de blev alle beboede af Graa- og 

 Skovspurve. Skovspurve gaar vel ogsaa i Kasser, der hænger 

 temmelig lavt, dog ikke gerne lavere end 1 — IV2 m fra Jorden. 

 Kigger man ned i de ophængte Kasser, ser man ved første 

 Øjekast, om Reden tilhører Skovspurven; i saa Tilfælde er der 

 nemlig altid i Randen af Reden ret store opstaaende Fjer, der 

 dækker ind over Reden, saa at man næsten ikke kan se Æg- 

 gene. En Rede i en Kasse vejede 19 g, bestod overvejende af 

 ret store Fjer, hovedsagelig af Høns, nogle af Paafugle, des- 

 uden af en hel Del fine Kokustrævler fra en Maatte (Længde 

 ca. 5 cm), nogle Græsstraa indtil 10 cm lange, ikke saa faa Heste- 

 haar, et Par Uldtraade og lidt Mos. Alle Bestanddelene und- 

 tagen Fjerene inderst i Reden var blandede ganske tilfældig 

 sammen. Aller nederst ved Kassens Bund fandtes en noget 

 fastere Kage, bestaaende af korte (ca. 5 cm) finere Græsstraa, 

 Uldtraade og Hestehaar, enkelte smaa Fjer. Helt anderledes var 

 €n fritbygget Rede, der laa paa et Bjælkehoved i Liggehallen. 

 Det var en uordnet Masse af Hø og Blade, der laa frit paa 

 Bjælken, ikke bygget op i et Hjørne. Reden vejede 218 g, bestod 

 af Rajgræs, Blade og Blomster af Bøg som Hovedbestanddel, heri 

 blandet en Del Fjer. Alt dette var dog kun Underlaget, der 

 ialt vejede ca. 160 g, medens selve Reden vejer ca. 50 g. Dens 

 indvendige Diameter er 9 cm. Den bestaar af en Del Græsstraa 

 med større Fjer iblandt, indvendig er der en Skaal af store 

 bløde Fjer, mange af dem Hønsefjer, indtil 10 cm lange; enkelte 

 Hestehaar er iblandede. 



BOGFINKE (Fringilla coelebs). Naar vi regner Stær og Svale 

 fra, er der ingen Art, som yngler saa talrigt her ved Sanatoriet 

 som Bogfinken, og ingen Fugl optræder udenfor Yngletiden i 

 saadanne Skarer — Kvækerfinkerne fraregnede. Ogsaa ind i 

 Huset kommer Bogfinkerne og finder sig godt til Rette i nært 



