26 



ennu kan berg-es. Vi kan ikke stanse utviklingen ; men vi kan 

 lede dens retning- til en viss grad. Vi må bringe på det rene hvor 

 langt det ene krav har livsrett i forhold til det annet og hvor der 

 må og bør trekkes grenser. Man må veie naturens og naturvenne- 

 nes berettigede krav mot industrialiseringens ødeleggende arbeide. 

 — Her skal vi til en orientering se noget på, hvilken forståelse 

 våre nabolande har vist disse krav og sammenligne deres arbeide 

 med hvad man har gjort — eller rettere : ikke gjort — hos oss. 



Danmark med sin tette bebyggelse og sit høit opdrevne land- 

 bruk har itide sørget for at flere arealer er blitt liggende i sin op- 

 rindelige skikkelse som minner om dansk natur i lengst forbigangne 

 tider, og disse tildels ganske store arealer danner naturligvis friste- 

 der for karakteristiske fuglesamfund. Men dessuten har danskerne 

 av hensyn til fuglelivet fredet etpar store arealer av Jyllands vest- 

 kyst, nemlig „Klægbanken" og engarealet „Tipperne" ved Ring- 

 købing fjord; her finner vi hekkeplassene for en hel del av Dan- 

 marks karakteristiske vade- og svommefugler, og bl. a. har også 

 terne-artene Sterna anglica og 5. sandvicensis, dvergmåsen Larus 

 minutus og vadefuglen Recurvirostra avocetta sine reder på de fred- 

 lyste områder. Videre er en hegre-koloni i Jonstrupvang nær Kjø- 

 benhavn fredet likesom yngleplassen „Svaneklapperne" (også i 

 nærheten av Kjøbenhavn, sydøst for Saltholm ' ; her hekker måser, 

 terner, ender og fiskender. 



Ved siden av denne naturbeskyttelse i engere forstand virker 

 jaktlovene meget effektivt. Efter den danske jaktlov er al snare- 

 fangst av fugl forbudt (man kan spore en påtagelig kulturell for- 

 skjell mellem Danmark og Norge). En rekke fugler er helt fredet, 

 nemlig alle „sangfugler" og andre „småfugler", samt hvit og sort 

 stork. På Færøerne er den store tyvjo — Havskuen — Stercorarius 

 catarrhactes totalfredet. 



Den danske jaktlov er nu under revisjon, og efter det nye 

 lovforslag — som, efter hvad jeg har fått oplyst, ganske sikkert 

 vil bli vedtatt — totalfredes nu i Danmark: århøne, røi, rørdrum, 

 sort stork og hvit stork, trane, sand-lo, steindreier, klyde (Avocet.), 

 alle ternearter, glenter, turtelduer, steppehøns, ugler (undtagen sne- 

 uglen), gjøk, sågouk og hakkspetter, kveldknarr, tårnsvale, blåråk, 

 bieter, isfugl, hærfugl, nøttekråke, kaie, ravn, varsler, samt alle små- 

 fugler og sangfugler (nærmere spesifisert i forslaget). Som fred- 

 løse fugler betegner forslaget bare : gråspurv, kråke, kornråk, skjære^) 



1) Denne dom om skjæren anses av flere danske ornithologer som både feilaktig og beklagelig. 



