45 



Foregår der forrykkelser i vår fuglefauna? 



Av Herm. Fjeldberg 



Foregår der i kortere tidsperioder forandringer i vår fuglefauna — 

 eller er de iakttagelser, hvortil vi støtter vår viden, feilaktige? 



Dette er et spørsmål som rett ofte har meldt sig for nedskri- 

 veren av disse linjer, kanskje for nogen hver, som i nogen tid har 

 befattet sig med studiet av vår fuglefauna. 



For nogen år siden publiserte undertegnede i „Norsk Jæger- og 

 Fiskerforenings tidsskrift" nogen iakttagelser fra Trøndelagens skjær- 

 gård-distrikter, nærmere betegnet fra Hitra og Frøya, to større øyer 

 i Sør-Trøndelags fylke, som danner grensen mot Møre fylke. 



Siden denne publikasjon er der gat en god del år med fort- 

 satte iakttagelser, så det tidligere meddelte kan suppleres. 



Det synes ligge nok saa nær, når man har den ærlige vilje å 

 ville utforske våre fugles trekkveie og liv forøvrig, at vi først får 

 fastslått: Hvilke fugler er stasjonære, hvilke er streiffugler, og 

 hvilke er trekkfugler — flyttfugler, innen våre egne landegrenser, og 

 til slutt — i hvilke trakter av vårt land forekommer de forskjel- 

 lige arter? 



Det viser sig nemlig stadig, desto mere man utforsker vårt 

 land, at de forskjellige fuglearters grenser stadig forrykkes. Dette 

 skyldes kanskje mangelfullt kjennskap til de virkelige forhold av 

 de menn som har skrevet kildene for oss. 



Innledningsvis vil jeg tilføie som et undskyldende moment, at 

 kanskje varierer forekomst og bestand i kortere tidsperioder, så de 

 lakuner vi har i vår viden er undskyldelig. 



Fugler som for en femti år siden kun optrådte rent sporadisk 

 i vårt land, er i våre dager blitt til standfugler og optrer i sådan 

 mengde, at de vekker opmerksomhet hos folk, for hvem fugle- 

 faunaen er en likegyldig ting. Ja — en enkelt fugl, heiren, Ardea 

 cinerea, begynner endog å bli så talrik i Sør-Trøndelags skjær- 

 gårdsdistrikter, at man begynner å bli betenkelig og synes å merke 

 en sterk minkning av ørreten i de tidligere så fiskerike vand. 



Hvad kan nu årsaken være til denne heirens masseforøkelse? 



