219 

 Rypebastarder 



Av Ludv. Lumholtz 



.Da jeg i 1896 var på hjemreise fra Spitsbergen, hvor jeg sikret Uni- 

 versitetets zoologiske Museum nogen eksemplarer av Spitsberg-rypen 

 (Lagopus m. hyperboreus) i sommerdrakt, fik jeg ombord på Nordlands- 

 dampskibet i et knippe ryper, ophengt i riggen, se en rype som var lik både 

 lirype (Lagopus lagopus) og fjellrype (Lagopus mutus) og fik den av- 

 stått for Universitets-museet av eieren, som oplyste han hadde skutt rypene 

 i Tromsdalen. Prof. Collett blev begeistret over fuglen'), som var museets 

 inntil da eneste eksemplar av bastard av lirype og fjellrype, og han trodde 

 det var det eneste museumseksemplar overhodet. 



Jeg har grunn til å anta at disse bastarder ikke er så sjeldne på loka- 

 liteter hvor begge rypearter holder til i parringstiden, hvilket er tilfelle 

 mangesteds i Nordland og Tromsø, formentlig Finnmark med, samt på 

 det mot Vestlandet vendende høifjell sydpå. Således skjøt jeg 1918 ved 

 Sandhaug turisthytte på Hardangervidden ved opgangen til Dimmedals- 

 heien 3 sådanne fugler av et kull på 8 å 9. I år skjøt jeg 2 på motsatte 

 side av Sandhaug, og jeg blev av en bondejeger, som så mine eksempla- 

 rer, gjort opmerksom på at han av 63 fjellryper hadde en likedan, hvilken 

 han selv betegnet som bastard, og viste det sig å medføre riktighet. Ved 

 Sandhaug, spesielt i en li ved Nordmannslågen med en kraftigere vegetasjon 

 av gråvidjer og dvergbjerk, fårefinnes alltid liryper, uaktet stedet er vel 

 4000 fot over havet. Jeg påtraff også i år 2 større kull liryper der. 



Rypebastarden (Lagopus lagopus X Lagopus mutus) kjennetegnes 

 ved fjellrypens fjærbeklædning på ryggen og lirypens fjær på undersiden. 

 Den synes i størrelse å stå mellem begge rypearter. 



Når lirypen kan gå så høit som til Sandhaugtrakten skyldes dette 

 utvilsomt det mildere værdrag fra Vestlandet, likesom dettes innflydelse 

 på vegetasjonen. 



Kristiania 13. novbr. 1922. 



Det „nye" terne-neset 



Av Bernh. Hanson 



En fugl som i år optråtte tallrikere enn ellers var ternen (Sterna mac- 

 rura og ^. paradisaeae), og der blev anlagt kolonier av disse arter på 

 steder hvor tidligere knapt en enkelt terne overhode er iakttatt, således 

 til eksempel inne på et nes på Fredøen — ca. 3 kvartmil fra byen. — Her 

 har jeg inne i „Karihavet" på Strømsneset en hytte, hvortil jeg om som- 



') Beskrevet av R. Collett i Kristiania Videnskapsselskaps Forhandlinger 1905 nr. 1J, s. 23. 



(Redak.) 



