226 



dog sjelden så nær som på 100 meter. Et par uker senere (2. juni) be- 

 søkte jeg igjen redet, hvor jeg skjøt 2 næsten flyvedyktige unger. Hannen 

 var også til stede og var nu meget mere nærgående enn forrige gang. 

 Under redet fant jeg nu friske ben av rype. Dette er forøvrig første gang 

 jeg har funnet korpe-rede her oppe. Dog sees hver høst ofte flokker 

 på 5 — 6 ungfugler, så sannsynligvis finnes rugeplasser andre steder om- 

 kring Grotli også. Især senhøstes er der alltid en masse korp her. Grun- 

 nen er vel at her hver host blir slaktet flere hundrede ren, så den derav har 

 rikelig å leve av. Aldri har jeg dog sett så meget korp her som høsten 

 1920: da så jeg på en slakterplass flere hundrede stk. på en gang. 



I et kongsørn-rede (Aqiiila chrysaetos) i Bisberget i Skjåk skjøt jeg 

 2 næsten flyveferdige ørnunger den 25. juni 1922. Jeg har vært ved redet 

 5 ganger nu, men dog aldri sett mere enn en voksen ørn der, som uten 

 tvil må være hunørnen. Den er meget sky, enten redet inneholder eg% 

 eller unger. Redet har væit på denne samme plass så lenge nogen i 

 Skjåk kan minnes, og med sikkerhet i over 100 år. Det har imidlertid 

 hittil fått vært i fred, da ingen har vaket sig op til det. Omkring redet 

 ligger et utall av ben av større og mindre vilt, samt en hel del hårboller. 

 En av disse bestod av hår og ben av ekorn og hare. 



Av dvergfalk (Falco aesalon) besøkte jeg 2 reder henholdsvis ved 

 Nyseter 11. juni og ved Hellstuguvatnet 12. juni 1922. Det første lå 

 øverst i en diger furu, 15 — 20 meter høi, og inneholdt 4 nylakte egg, 

 mens det annet hadde 4 litt rugede egg. Dette rede lå på en liten lav 

 sten, ca. 1 alen høi, og bare såvidt at redet hadde plass. Ovenpå stenen 

 vokste noget bjerkeris, ca. 1 alen hoit, hvor imellem redet lå. Fuglen lå 

 så fast på redet at jeg kom den på et par meters avstand fer den fløi. 

 1 flukt var begge fugler sky. 



Av mindre vanlige begivenheter her oppe kan elters nevnes, at en 

 terne (sternal blev skutt ved Pollmoen våren 1918 og en skarv (Phalo- 

 crocorax) i Breidalsvann høsten 1920. Ved samme vann hadde også et 

 par viber (vanellus) innfunnet sig våren 1920, og blev iakttatt her flere 

 dager før isen gikk av vannet. 



Grotli 26. juni 1922. 



Lapmeisen i Nord-Trøndelag 



Av Erling Øverland 



Av en avisnotis angående en lapmeise (Panis cinctus), som jeg for- 

 leden innsente til Trondhjems museum, ser jeg at nevnte museum ikke 

 tidligere har noget eksemplar fra Trøndelagen, og at der blott synes å 

 foreligge sparsomme og usikre oplysninger om dens forekomst der. 



