259 



Nord-Trøndelag F. [Hun Innerøen oktober 1892, han Lekesvik 20 september 1915 



(T. M.), han Nordli 5 novomber 1915 (B. M.)] lalt 3 



Nordland F. [Han Salten 3 desember 1871, hun Saltdalen desember 1892 og han 

 april 1893, hun Rånen november 1894, han Ofoten i oktober 1897 (T. M.), 

 han Rånen i desember 1897 (B. M.). hun Rånen 18 januar 1898] 7 



Troms F. [Han Balangen november 1897] , 1 



Sum 48 



Den første beskrivelse av rype-orren samt formodning om dens basta rd- 

 oprinnelse foreligg-er i „Topographisk Journal for Norge" for 1795 (hefte 14, 

 pag. 50), hvor amtmand Chr. Sommerfelt anfører om fugle-vildtet i Kristians 

 amt (= Opland fylke): 



„Disse Fugle blande sig uden Tvivl med hinanden. Jeg har seet to Slags af deslige 

 Bastarder. Den ene, som her kaldes Kniv-Tiur, er uden Tvivl Tetrao hybridus Fn : sv: 

 201 og svarer temmelig nøie til Rutenschølds Beskrivelse over den svenske Racklehane i 

 Sv: Vid: Acad ; Skrifter for 1744, alene at den jeg har haft var kun lidet større end en 

 Aarhane. Af det andet Slags, som synes at være en Blanding af Aarfugl og Rype, har 

 jeg haft to paa meget forskjellige Tider og Steder, den ene i Eidsvold, den anden i Biri. 

 Da begge var hinanden saa lige, som om de henhørte til en virkelig sig forplantende Art, 

 vil jeg kortelig beskrive den. Nebbet sort. Hovedet ovenpaa sort lidt indsprængt med 

 fine hvide Spætter, Nakken fint indsprængt og næsten graa. Fra de store røde Øien- 

 bryne til Nakken gaaer en hvid Linie. Halsen ovenpaa. Ryggen og Uropygium spraglet, 

 da Fjærene ere fint indsprængte af graat og hvidt, med store sorte og sort-agtige Pletter, 

 og nogle hvide paa Enderne. Hovedets Underdel hvid, Halsen ligesaa med en stor sort 

 Flæk. Bugen hvid med nogle sorte Fjære paa Siderne. Slagfjærene fiint indsprængte 

 med hvide Ender og Yderkanter. Paa de øvrige Vingefjære (Remiges secundar) er endnu 

 mere hvidt. Dækfjærene ovenpaa Vingerne indsprængte med hvide Spidser. Dækfjærene 

 under Vingerne og under Stjerten hvide. Stjerten lidt kløftet. De tre yderste Rumpe- 

 fjære paa hver Side sorte og noget udadbøiede, næsten som Aarhanens. De øvrige sorte 

 med hvide Spidser. Ovenpaa Stjerten ligger to Rader sorte Fjære med hvide Ender. 

 Fuglens Størrelse er som en Aarhønes". 



Imidlertid var det egentlig Trondhjems-bispen J. E. Gunnerus som 

 „opdaget" rype-orren, og i et brev til Linné (dat. 18 januar 1769) gir op- 

 lysning herom, samtidig som han fremholder dens bastard-oprinnelse fra 

 rype X orrhane (konfer. Jågerskiold i praktutgaven „Nordens Fåglar"). 

 Linné har dog ikke benyttet denne meddelelse, men i 1786 — 89 beskrives 

 og avbildes derimot også en rype-orre i „Museum Carlsonianum" av Sparrman 

 under signaturen „Tetrao tetrix, mas, varietas" , idet Sparrman tydeligvis 

 tar den for en varietet. Senere — efter Sommerfelts beskrivelse av de 

 2 norske hanner i 1795 — er en hel litteratur vokset op herom, og særlig 

 har dens oprinnelse med hensyn til morskapet: rype eller orrhøne været 

 diskuteret like til år 1904, da professor Lønnberg slog fast, at orrhønen 

 var mor og rypesteggen far til den almindelige lirypeorre-type. Imidlertid 

 fremla professor Lønnberg i 1917 også beviser for det motsatte forhold, 

 idet en rype parret med en orrhane da just hadde fått et kull unger ut- 

 klekket på Skansen i Stockholm (se farvepl. Vil nr. 1). Det er således 

 nu helt sikkert at der forekommer 2 lirypeorre-typer av forskjellig oprinnelse. 



