A MADÁRVONULÁS MAGYARORSZÁGON AZ 1915. ÉS 1916. ÉV TAVASZÁN 17 



kaposzátája későbben érkezik, földrajzi fekvésének teljesen megfelelően. 

 Ezeknek a helyi viszonyoknak az ismerete nélkül az országos anyag föl- 

 dolgozója ugyan hiába törheti rajta a fejét, hogy Kőszeg hosszú és meg- 

 bízható adatsorozata miért nem illeszkedik bele abba a törvényszerű- 

 ségbe, amit a többi adatok mutatnak. 



Azonban a helyi hatásokon kívül is számos oly részlet vár feldol- 

 gozásra, amely az egyszerű érkezési vagy távozási adatban nem juthat 

 kifejezésre. 



így pl. az a körülmény, hogy valamely 'faj az adott vidéken 

 átvonul-e vagy sem, gyakori átvonuló-e, az átvonulok érkeznek-e koráb- 

 ban, vagy az ott fészkelők stb. stb. A megfigyelőinktől várt madárvonu- 

 lási monográfiák errevonatkozólag föltétlenül igen értékes adatokat fog- 

 nak nyújtani s míg egyrészt a jövendő madártörténetírás számára egykoron 

 nagy megbecsülésben részesülő kútfőket szolgáltatnak, addig másrészt 

 fontos és nélkülözhetetlen adalékokat nyújtanak a tervbevett fajok-szerinti 

 összefoglaló földolgozásokhoz. Az ezekhez szükséges nyersanyag java- 

 részben már együtt van, de a kivitel egyre késik és pedig, úgy mint 

 sok egyéb, a háború miatt. Katonai szolgálatom következtében csak kevés 

 munkát szentelhetek ennek a föladatnak, pedig ez alkotná az intézet 

 25 éves ornithophaenologiai tevékenységének betetőzését. 



Talán egyszer mégis csak rákerülhet a sor. 



Addig is azonban arra kérjük megfigyelőinket, hogy törekvéseink- 

 ben továbbra is az eddigi lelkesedéssel és tudással támogassanak. Figyel- 

 jék meg továbbra is a madárvonulást, küldjék be adataikat csakúgy, mint 

 eddig, de ezentúl már arra is számítva, hogy idővel területük madár- 

 vonulási viszonyairól egységes összefoglaló képet adhassanak. Különösen 

 felhívjuk megfigyelőinket a madárjelölésekre is, amelyek eredményei 

 továbbfejlesztik a vonulási adatokon alapuló kutatást. A vonulás meg- 

 figyelése és az egyidejű madárjelölés a legjobb módszerek valamely 

 terület madárvonulási viszonyainak tanulmányozására. 



Ezek előrebocsátása után még röviden vázolom az 1Q15. és 1916. 

 évi anyagból leszürődő eredményeket. 



Az 1915. és 1916. év vonulási jellege az adatok szerint a következő: 



1915-ben 1916-ban 



az országos középszámnál korábban érkezett 6 faj 30 faj 



« « « későbben « 17 « 4 « 



« « középszámnak megfelelően « 35 « 11 « 



Az 1915. év jellege tehát normálisan késői, diZ \9\t). év ]ç.\\tgt ptá'\g 

 határozottan korai volt. 



A vonulási typusok az adatok rendkívül megcsappant száma dacára 



Aquila. 2 



