UJ KORSZAK HAJNALÁN 11 



madárvédelem elméleti és gyakorlati művelését, rendezését. Újabb idő- 

 ben azután működésünk súlya mind határozottabban az utóbbi térre tere- 

 lődött, anélkül azonban, hogy az ornithophaenologiát, faunisztikát, 

 rendszertant, biológiát, oekologiát elhanyagoltuk volna, sőt megerősö- 

 désünkhöz képest minden ágát szakunknak tüzetesebben művelhettük, 

 de még a palaeontologiára és az anatómiára is odaadóbb figyelmet 

 fordíthattunk és könyvtárunkat, gyűjteményeinket — melyek zömét a 

 bőr-, a gyomortartalom és csonttani gyűjtemények alkotják — megfele- 

 lően gazdagíthattuk, csak úgy, mint irat- és adattárunkat is. 



1899-ben Szerajevóban az ornithologusok összejövetele alkalmából 

 "tartott előadásomban hangoztattam, hogy a vonulás kérdése a madarak 

 gazdasági jelentőségének, megbirálásának kérdésével már csak azért is 

 kapcsolatosan vizsgálandó és eredményesen csakis hálózatos szervezettel 

 végezhető, mert a táplálék kérdése a vonulás alapoka, a kettő tehát szo- 

 rosan egybefügg. Más szavakkal ugyanezt mondja Wells W. Cooke 

 nem régiben a madarak vonulásáról irott kiváló dolgozatában i; «A mada- 

 rak gazdasági jelentőségének tanulmányozásában lényeges, hogy a vonu- 

 lás idejét ismerjük; csak így foghatunk hozzá madárvédelmi törvények 

 alkotásához. Fontos ága ez az amerikai biológiai osztály munkarend- 

 jének, mert hiszen a vonulás szorosan összefügg a táplálkozás időszakos 

 változásával». 



Ez az egybevágó felfogás, mely az Egyesült-Államok földmívelés- 

 ügyi minisztériuma kebelében működő biológiai osztályt és a M. Kir. 

 Ornithologiai Központot munkálkodásában vezeti, egyszersmind legjob- 

 ban igazolja, hogy intézetünk kezdettől fogva helyes csapáson haladt. Es 

 megingathatatlanul megszilárdítja ama felfogásunkat is, hogy erről az útról, 

 ha igazán üdvös, a tudománynak és a gyakorlati életnek egyaránt gyümöl- 

 csöző eredményeket akarunk elérni, letérnünk a jövendőben sem szabad 



Amikor Ghillány Imre báró földmívelésügyi miniszterünk ő nagy- 

 méltósága f. é. augusztus 2-án kelt 54.153. ein. XI. számú magas ren- 

 deletével a M. K. Ornithologiai Központ tudományos irányításával és 

 vezetésével megbízni kegyeskedett, megtisztelő megbízását csakis úgy 

 fogadhattam el és ülhettem bele felejthetetlen mesterem, Herman Ottó 

 megüresült székébe, hogy számot vetve lelkiismeretemmel, minden tekin- 

 tetben oszthattam azokat az elveket, miket megboldogult alapítója inté- 

 zetünknek vallott és munkálkodásunk céljaiul kitűzött. Az intézet böl- 

 csőjénél állottam, fejlődésének minden mozzanatának közeli tanúja vol- 

 tam, legfontosabb munkáiban közvetve vagy közvetetlenül résztvettem s 

 bár hivatalosan nem tartoztam kötelékébe, úgy tértem be mindig haj- 

 lékába, mint a gyermek a szülői házba, 



1 Bird Migration by Wells W. Cooke. — Unit. Stat. Dep. of Agricult. Bull. No. 185. 



