AZ 1915. ÉS 1916. ÉVI MADÁRVONULÁS ÉS AZ IDŐJÁRÁSA 51 



I +0-8 —1-5 +0-3 +1-1 —0-5 +37 +07 —0-1 



II .- +1-0 —2-1 +0-4 +0-5 +0-5 +4-0 +0-4 — O'l 



III. +1-9 —2-0 —0-5 0-0 0-0 +4-1 +0-5 — O'ó 



I. + 11. + III. +1-2 —1-9 +0-1 +0-5 0-0 +3-9 +05 —0-3 



Ezek a hőmérsékleti adatok tanúsítják, hogy 1915-ben a négy hó- 

 nap (febr. — máj.) átlagos hőfoka teljesen megegyezik a 20 évivel, 1916-ban 

 pedig 4*1 fokkal melegebb volt. Ha tehát 1916-ban a 18 faj 3*3 nappal 

 előbb jött meg, mint 1915-ben, úgy ez a tény a hőmérséklettel teljes 

 összhangzásban van ; a szokottnál melegebb időben korábban jöttek meg 

 a madarak. 



Még inkább kitűnik a normálisnál melegebb időnek gyorsító ha- 

 tása a vonulásra, ha a két évi márciusi hőmérsékletét mérjük össze. Az 

 1915-ik évi március 19 fokkal hűvösebb, az 1916-ik évi 3*9 fokkal me- 

 legebb volt a 20 évi átlagnál; vagyis az 1916-ik évi március 5*8 fokkal 

 nagyobb hőmérsékletet mutat fel, mint az 1915-ik évi. Nem lehet tehát 

 feltűnő, ha a márciusban megjelenő fajok 1916-ban 3 6 nappal korábban 

 jöttek meg, mint 1915-ben. 



Még április is némileg melegebb 1916-ban, mint 1915-ben. Ez a 

 körülmény is hozzájárul ahhoz, hogy az áprilisi fajok is előbb jöttek 

 meg 1916-ban, mint 1915-ben. 



A hőmérsékleten kívül bizonyára a többi meteorológiai tényező is 

 hatott a vonulásra; hiszen a hőmérséklet kialakulása is, a nagyobb vagy 

 kisebb hőfok maga is egyéb meteorológiai tényezőktől függ. Megemlít- 

 hetem, hogy 26 állomásunk adatai szerint az 1915. évi március a nor- 

 málisnál 30 mm-rel több esővel járt, holott az 1916-ik évi csak 12 mm. 

 többletet mutat fel. Azután az ország közepén (Turkevén) az 1915. évi 

 márciusban 103, az 1916. éviben pedig 151 órán át sütött a nap; a szél 

 pedig 1915-ben 44 izben a szemhatár északi s 41 izben déli feléről, 

 1916-ban pedig az előbbeni tájról csak 30, az utóbbiról pedig 45 izben 

 fúvott. Az idő tehát 1916-ban Jóval kedvezőbb volt márciusban, mint 

 1915-ben. 



