54 HEGYFOKY KABOS 



Eddig az időjárást, nevezetesen a hőmérsékletet, a havi átlagok 

 szerint mértük össze a megjelenési adatokkal. Hogy a vonulási tünemény 

 lefolyásával is megismerkedhessünk, kisebb időszakok szerint csoporto- 

 sítva mutatom be az adatokat. A II. táblázat feltünteti az adatokat épen 

 úgy a vonulásra, mint a hőmérsékletre vonatkozólag a meteorológusok 

 által nemzetközileg elfogadott 5 — 5 napi csoportosítás szerint. A hőmér- 

 séklet Budapest, Turkeve és Nagyszeben adataira vonatkozik, melyek a 

 reggel 7, délután 2 és este 9 órakor történt megfigyelések számtani át- 

 lagait tüntetik fel. 



A II. táblázat tanúsítja, hogy 1915-ben február 15— 24. napja között 

 erőteljesebben indult meg a vonulás, mint 1916-ban; ámde a hőmérséklet 

 kedvezőbb is volt az előbbi, mint az utóbbi évben; ugyanis 



1915-ben február 15—19. között 4-5, 20—24. között 5*9 C° 

 1916-ban « 15—19. « 1-9, 20—24. « —2-6 C° 



volt a hőmérséklet. 



Február 25-ikétŐl kezdve megváltozott a hőmérséklet járása, ameny- 

 nyiben április 15-ikéig 1916-ban folyvást nagyobb volt az 5 napos érté- 

 kek szerint, mint 1915-ben. Azért jelentek meg a fajok folyvást előbb 

 1916-ban, mint 1915-ben; csak április 15-ike után, midőn a hőfok vala- 

 mivel kisebbedett, jött a négy utolsó faj (15 — 18. szám alatt) is valamivel 

 később 1916-ban. 



A II. táblázat adataival részletesen nem foglalkozom, csupán csak 

 az 1915. évi április 11 — 15. és az 1916. évi február 25. — március 1. nap- 

 jaira akarom a figyelmet felhívni. 



Nagyon feltűnő, hogy 1916-ban a II. táblázatban 1 — 6. szám alatt elő- 

 forduló fajok kulminációja már február 25. — március 1. napja között állott, 

 holott a 20 éves (1894 — 1913) kimutatás szerint a négy első március 2—6., 

 az 5-ik 7 — 11., a 6-ik 12 — 16. között szokott kulminálni. Nyujtanak-e erre 

 vonatkozólag az időjárás napi térképei valami útbaigazítást? 



Igenis nyújtanak; megmondják, hogy február 20— 24-ike között 

 részint Európa északnyugati és északi, valamint középső vidékein nagy 

 légnyomás (765 — 770 mm.), a Fekete-tenger körül pedig kisebb légnyo- 

 más (755 — 765) terült el. Ez a helyzet február 25-től kezdve március l-ig 

 megváltozott; Magyarországon s Európa keletén nagyobb, ellenkezőleg 

 nyugati és északnyugati vidékén kisebb a légnyomás. Délkeleti szelek 

 támadnak, a hőmérséklet az előbbi öt naphoz képest hét fokkal foko- 

 zódik s a 11. táblázat első hat fajánál beáll mintegy lökésszerűleg a kul- 

 mináció. 



Még feltűnőbb a második eset, amennyiben a légnyomási helyzet 

 térváltoztatásáról van szó. Az alacsony légnyomási képződmények ren- 

 desen nyugatról kelet felé tartanak, 1915. április 14-én pedig Cserno- 



