AZ 1915. ÉS 1916. ÉVI MADÁRVONULÁS ÉS AZ IDŐ JÁRÁSA 55 



victől jött ilyen légnyomási depresszió hozzánk az Alföldre. Április 11 — 

 15-ike között, midőn a levegő a megelőző öt naphoz képest 3'6 fokkal 

 lehűlt, ahelyett, hogy fölmelegedett volna, kevesbednek a megjelenési 

 adatok az Upupa, a Hirundo, a Chelidonaria, a Jynx, a Cuculus. fajok- 

 nál, holott számuk a megelőző és következő öt nap alatt nagyobb volt. 

 Milyen volt április 11 — 15-ike között a légnyomási helyzet? Általában 

 nyugaton, északnyugaton és északon nagyobb volt a légnyomás, mint 

 nálunk és a keleti vidéken. Ez kedvezőtlen helyzet a vonulásra. Lássuk csak, 

 hogy mennyire eltérők a szélirányok ennél és az előbb említett helyzetnél ! 

 A kétféle légnyomási helyzet az ország közepén (Turkevén) a kö- 

 vetkező légáramlattal járt: 



///. A szél iránya és ereje Turkevén. — Die Richtung und Stärke des 



Windes zu Turkeve. 



1916 7ha. 2hp. 8hp. 1915 7ha. 2hp. 9hp. 



Febr. 25 Ei SEi ESEi April. 11 N3 N6 N3 



« 26 ESEi C SEI « 12 C NWi Ni ' 



« 27 SEI si S2 « 13 NNEi NNE3 NE3 



« 28 SEI SSE3 SEI « 14 W3 WSWS SW4 . 



« 29 C ESE2 SEI « 15 WNWi N3 C 



Marc. 1 E2 E2 SE3 



Erre a két helyzetre vonatkozik az adatokból levezetett szabály :i 



«III. A szemhatár északnyugati felében mutatkozó depressziók, mikor 

 is a délkeleti felében nagyobb a légnyomás, kedvez a madarak meg- 

 jelenésének». 



«A szemhatár délkeleti felében levő depressziók s az északnyugati 

 felében levő nagyobb légnyomás kedvezőtlenül hat a megjelenésre». 



Láthatjuk is, hogy az első esetben délkeleti és déli, a másodikban 

 nyugati és északi szelek fújtak. Az a kedvező helyzet febr. 25. — márc. 1. 

 között az 1916. évi márciusban csaknem folyvást uralkodott, holott az 

 1915. évi márciusban többnyire északon nagy, délen kis légnyomás terült 

 el s gyakran helyzetét változtatta. Mikor azután légnyomási depresszió 

 Magyarországon van, mint volt 1915. április 15-ikén, a rossz idő miatt 

 megkevesbednek a megjelenési adatok s így április 11 — 15-ike kevesebb 

 esetet mutat fel, mint a megelőző s következő öt nap. A rossz idő meg- 

 akadályozza azután a kulmináció kifejlődését s a hullám tetőpontja be- 

 horpad, miért is a megjelenés hosszabb időre kiterjed, vagyis az illető 

 faj megjelenése későinek bizonyul. 



' Aquila XX. k. 176. 1. 



