MADÁRVÉDELMI TANULMÁNYOK 1915- 1916-BÓL 67 



gyermeket, csak azért is megteszi. Ez által nemcsak kapzsiságra szokik 

 az, hanem a mi legfőbb, jelleme eldurvul, kegyetlenné, semmit sem be- 

 csülővé fejlődik.» 



À téli etetés tanulságai. 



Ifj. Thübiás Gyula felsőlánci ducetetőjére, mely két évig üvegkeret 

 nélkül állott, annyira rászoktak a vetési varjak, hogy most már az ujab- 

 ban alkalmazott üvegkeret alá is beszálltak. Sőt még az asztalka s a keret 

 közé keresztül-kasul húzott zsinegektől sem riadtak vissza. A laza zsineg- 

 huzalokat félre tolva, pár pillanat alatt felszedték a kitett vagdalt húsfélét 

 és nyúlhájat. Csupán a 6/6 cm. lyukbőségű háló kifeszítésével lehetett 

 végül a varjakat távoltartani. 



KosTKA LÁszLÓ-t pedig az etetőjére sűrűn járó karvaly késztette 

 ügyes védelmi berendezés kieszelésére. Izsáki szőlőbirtokán telenként 

 nemcsak 40 — 50 cinegét, hanem vagy 800 mezei verebet (Passer mon- 

 tanus L.) is etet, mert az ottani sajátos viszonyok közt ez utóbbiak is 

 nagy hasznú rovarirtó munkát végeznek s így nyáron pótolni tudják a 

 cinegéket. 1 Az etető mellé 5 — 6 kocsirakományra való fagalyat halmozott 

 fel. Ebbe vágódnak a verebek, mihelyt az előőrsök, a környéken elszó- 

 ródott cinegék a karvaly közeledtét jelző vészhangot hallatják. Ezenkívül 

 a karvaly szokott érkezésének irányában 3 m. magasan 25 m. hosszú 

 virágsodrony-huzalokat feszített 10 cm-es közökben. A sebesen suhanó 

 rabló ezekbe úgy belevágódik, hogy gyakran hármat is fordul s ezalatt 

 ideje van az apró madárnak elrejtőznie. Ezen az etetőn nem is fogott 

 madarat, bár száznál többször odacsapott ; a fákról azonban két ízben 

 kapott le cinegét. 



Jellemző az izsáki etetőhöz látogató karvalyok nagy számára, hogy 

 az utóbb vett értesülés szerint 1916 őszén már karácsonyig 8 került 

 lövésre, noha elejtésük igen nehéz feladat, mert mindig meglepetésszerűen 

 érkeznek s pillanatok alatt eltűnnek. 



Az odukezelés tapasztalatai. 



A fészekodvak egy része még a Q-ik évben is jó karban van, na- 

 gyobb része azonban ez időtől, sőt a 7-ik vagy 6-ik évtől kezdve is 

 korhadni kezd. A tartósságbeli eltérések egyik oka a felhasznált faanyag- 

 ban keresendő. A nyirfa u. i. sokkal előbb korhad, mint a nyár-, fűz- 



' Hasonló a helyzet Kecskemét városa szőlőterületén is, hol a verebek nagy száma 

 folytán a cinegéknek műodvakba való telepítése nem sikerült. Az odutelepet ez okból a 

 közeli szentlőrinci erdőben rendeztük be, a szőlőkben pedig a téli etetők felállítását java- 

 soltam, hogy ily módon biztosítsuk a cinegéknek épen tél idején leghathatósabb rovar- 

 irtó munkáját a szőlőterületen is. L. Aquila 1909. p. 180-181. Cs" T. 



5* 



