ADATOK SZERBIA MADÁRFAUNÁJÁHOZ 91 



Reiser a csíkosfejű sitkét ritka fészkelő madárnak mondja a 

 Balkánon és Szerbiában is; ő tavasszal és ősszel ezekből a Balkánra 

 nézve ritka madarakból 6 darabot gyűjtött, és pedig: 3 c/'-et 18QQ. V. 

 4-én a Negoíin közelében levő Korvova melletti mocsaras sűrűségekben, 

 1 párt Santarius lőtt 1900. VIII. 31-én Radujevac-nál és egy c/'-t 1900 

 IX. 18-án Jagodinától nem messze. Miután igen ritkán kerül szem elé, 

 €zért valamely vidéken való előfordulását nehéz megállapítani. 



Reiser hält den Binsenrohrsänger für einen seltenen Brutvogel 

 des Balkans und auch Serbiens. Er sammelte im Frühjahre und Herbst 

 •6 St. von diesen für den Balkan seltenen Vögeln, u. zw. 3 </> am 4 V. 

 1899 in den sumpfigen Dickichten der Korvova nahe bei Negotin;ein 

 Paar erlegte Santarius am 31. VIII. 1900 bei Radujevac und 1 c/' am 

 18. IX. 1900 nicht weit von Jagodina. Da man ihn schwer zu Gesicht 

 bekommt, ist seine Feststellung in einer Gegend nicht so leicht. 



B. o^ Korvovo bei Kladova 4. V. 1899. 



B. </ Kursumlje 5. X. 1890. . , : : 



90. Hippolais icterina (Vieill.). 



Szerb: Volyity zuti. 



Reiser azt véli, hogy a géze csak az őszi vonulás alkalmával 

 kerül elő az országban. Negotin környékén, és pedig: Timoka-torkolat, 

 a Bukova-i erdőben és Sto hegyen Lukánál 3 darabot ejtett el. Én azt 

 hiszem, hogy a nagyobb folyók és dunamenti ligeterdőkben is lehet 

 ialálni. Párhuzamosan Szerbia északi határával, a mi aldunai liget- 

 erdeinkben igen gyakran észleltem és gyűjtöttem is, ennek következtében 

 valószínűleg a Duna jobb oldalán is lehet vele többször találkozni. Ezt 

 a formát Szerbia déli részében valószínűleg a //. paliida paliida (Hemp. 

 €t Ehrl.) helyettesíti, amit Dr. Hartert is állít. («Die Vögel der Paläark- 

 tischen Fauna» 574. oldal). Erre nézve nincsenek adataim. 



Reiser meint, der Sprachmeister (Gartenlaubvogel) käme nur wäh- 

 rend des Herbstzuges im Lande vor. In der Ungebung von Negotin 

 11. zw. an der Timokmündung, im Walde Bukova und am Berge Sto bei 

 Luka erlegte er 3 St. Ich glaube, man begegnet ihm auch in den Auwäl- 

 dern der größeren Flüsse und in der Donaugegend. Parallel mit der 

 nördlichen Grenze Serbiens habe ich ihn in den Auwäldern an unserer 

 unseren unteren Donau sehr häufig beobachtet und auch gesammelt, 

 infolgedessen wird man ihm wohl auch am rechten Donauufer öfter 

 begegnen. 



Vermutlich vertritt im südlichen Teile Serbiens diese Form H. 

 pallida pallida (Hemp. u. Ehrl.), was auch Dr. Hartert angibt. (Die 

 Vögel der Paläarktischen Fauna. Pag. 574.) Diesbezüglich liegen mir 

 keine Daten vor. 



— ? Prokuplje 27. Vili. 1904. 



