96 ■ " V LINTIA DÉNES 



A hantmadár az országban mindenütt előfordul, hol fészkelésre 

 alkalmas helyet talál. Reiser észleleté szerint Knjazevacnál és Jelosnicá- 

 nál is fészkel ; lőtt is egy párt. 



Der Graue Steinschmätzer ist an den verschiedensten Stellen des 

 Landes, namentlich an jenen, welche ihm Nistgelegenheit bieten, zu 

 finden. Reiser traf ihn brütend bei Knjazevac und Jelasnica, wo er 

 1 Paar erlegte, 



— Negotin 1895. 



B. juv. Mirica — 1899. 



4 B. — Bioce (okr. cacan) 27. IV. 1903. 



o^ Skoplje 30. IX. 1904. 



B. ? juv. Bitoly 11. VI. 1906. 



B. c^ Nis 26. X. 1890. ^) 



B. ? Nis 26. X. 1890. *) 



104. Saxicola hispanica xanthomelaena Hemp. & Ehrbg. 



Szerb: Bjeloguza primorska, B. dalmatinska. 



Ez a szép hantmadár főleg az ország kopár, köves és sziklás vidé- 

 keit lakja. Szerbia északkeleti részében az elterjedési vidéke, az én meg- 

 figyeléseim szerint körülbelül Rámánál (Báziással szemben) kezdődik, 

 egész Kladováig a Duna mentén. Az Alduna ezen szakasza ügy látszik 

 legészakibb elterjedési határa is. Ezen a vonalon gyűjtöttem én a Duna 

 balpartján az én 5. Ii. xant/wmelaena-sorozsáomat Tovább északra 

 Magyarországon én sem találtam eddig. Erre vonatkozólag azonban foly- 

 tatom megfigyeléseimet. 



Martert a Saxicola melanoleuca-i és stapazina-i fenti név alatt egye- 

 síti. Az én erre vonatkozó megfigyeléseim nem igen vágnak össze 

 a Hartert úréival. E madár biológiai és systematikai tanulmányozását 

 azért további feladatommá tűztem magam elé. (Lásd Természettudományi 

 Füzetek 1914. Temesvár. I. füzet 66 — 67. oldal.) 



A szerb Állami Múzeumban a következő példányok őriztetnek: 



Fehértorkúak (aurita, albicollis) : 



B c^ Sityevo 22. V. 1899. 



Feketetorkúak (melanoleuca) : 



B. o^ (?)'Manastir Suhodol 8. V. 1899. 



B. ^ Balta Berilovac 11. V. 1899. 



B. ? Sityevo 22. V. 1899. 



Reiser szintén gyűjtött mindkét typusból néhány példányt. 



Diese hübsche Steinschmätzer Form bewohnt vorwiegend die kahlen, 

 steinigen und felsigen Gebiete des Landes. Im nordöstlichen Teil Ser- 

 biens beginnt sein Verbreitungsgebiet nach meinen Beobachtungen 

 ungefähr bei Rama (gegenüber Báziás) bis Kladova der Donau entlang. 

 Dieser Abschnitt der unteren Donau scheint auch die nördlichste Grenze 



