m ....... ^-^ LINTIA DENES 



Reiser traf ilin besonders in den Weingärten längst der Donau 

 und bei Nis. 



B. ^ Smederevo 18. IV. 1899. 

 B. — Smederevo 18. IV. 1899. 

 c^ Raska kraj Ibra 3. III. 1903. 

 B. a" Raska kraj Ibra 20. III. 1903. 

 B. juv. Bitoly 11. VI. 1906. 

 B. o^ M. Sv. Arangyel 24. IX. 1906. 

 B. a" Kursumlje 11. X. 1890. ■>^) 

 2 B. ? Kursumlje 11. X. 1890. *) 

 B. ? Raca 19. X. 1890. ^) 



107. Phoenicurus phoenicurus phoenicurus (L.). 

 Szerb: Crvenorepka kovacity. 



Egész Szerbiában előfordul, de seholsem gyakori. A kerti rozsda- 

 farkú vándormadár, mely leginkább öreg füzeseket szeret, melyekben 

 fészkel is. 



Reiser néhány példányt a Kopornik Planinán a Toplicavölgyben 

 és Jagodinanál gyűjtött. Vájjon nem tévedt-e el néha a Pli. ph. mesoleiica 

 (Hemp. & Eehrb.) is Szerbiába; miután már európai Törökországban, 

 Görögországban és Magyarországon is előfordul ? 



In ganz Serbien vorhanden, aber nirgends zahlreich. Der Garten- 

 rostschwanz ist Zugvogel, der mit Vorliebe alte Weidenbestände (Kopf- 

 weiden) bevorzugt, wo er auch nistet. 



c^ juv. Vrany, Banya 4. VII. 1904. 



B. o^ Vrany Banya 16. VII. 1904. 



B. c^ Dubrovica 15. IX. 1904. 



B. ? Negotin 23. IX. 1904. 



B. juv. Tekija 1. VII. 1905. 



B. o^ Nis 26. X. 1890. ^) 



B. ? Nis 25. X. 1890. ^) 



Reiser sammelte einige Exemplare auf dem Kopaonik im Tal 

 Toplice und bei Jagodina. 



Sollte sich nicht einmal auch Pli. ph. mesoleiica (Hemp. & Ehrb.) 

 nach Serbien verirrt haben?! zumal sie auch schon in der europ. Türkei, 

 Griechenland und Ungarn vorgekommen ist. 



108. Phoenicurus ochruros gibraltariensis (Gm.). 

 Szerb: Crvenorepka kovaty. 



A házi rozsdafarkú még gyakoribb, mint az előbbi faj. 

 Der Hausrotschwanz ist noch häufiger als die vorige Art. 



c^ Jelasnica bei Nis 21. V. 1899. 



? Jelasnica bei Nis 21. V. 1899. 



o^ Raska kraj Ibra 3. III. .1903. 



