104 LINTIA DENES 



So wie die Felsenschwalbe kommt auch der Alpensegler vor, nur 

 wählt er sich meist unzugängliche Stellen, wo man ihm nur sehr schwer 

 oder überhaupt nicht nahe kommen kann. Zugvogel, der früh (März) 

 ankommt und spät (Oktober) fortzieht. 

 • . — o^ Sityevo 22. V. 1899. 



Morava kod Mramora 8. IV. 1903. 



121. Apus apus apus (L.). 



Szerb: Ciopa mala. Divlya lasta (Bjeli Pótok). 



A közönséges sarlósfecske sokfelé el van terjedve Szerbiában, külö- 

 nösen ahol megfelelő fészkelő helyeket talál. A Belgrád-, Nis-, Smede- 

 revo, Golubac stb. körüli régi várfalak és tornyok, néha mészhegységek, 

 sziklafalak igen kedvelt fészkelő telepei. A fészke mindig faliüregekben, 

 repedésekben és hasadékokban, kisebb sziklaodúkban, vagy háztetők 

 alatt van megépítve. Vonulása igen rendszeres (kevés napi különbség- 

 gel): április utolsó napjaiban érkezik meg és már augusztus végén 

 vonul el. 



Der Mauersegler ist vielerseits in Serbien verbreitet, besonders 

 wo er entsprechende Niststätten findet. Die Festungsmauern von Belgrad, 

 Nis, Smederevo, Golubac, etc.; alte Kirchen und Türme und mitunter 

 auch die Felswände des Kalkgebirges sind ihm willkommene Brutplätze. 

 Das Nest steht immer in Mauerlöchern, Spalten und Ritzen, kleineren 

 Felshöhlen oder unter Dächern. Sein Wanderzug ist sehr regelmässig 

 (mit wenigen Tagen Unterschied); die letzten Tagen des Aprils langt 

 er an, und zieht schon Ende August ab. 



— ? Smederevo 17. IV. 1899. 



Beograd 6. VI. 1900. 



. Nis 5. XI. 1902. 



Caprimulgi. 

 Família Caprimulgîdae. 



122. Capríinulgus europaeus europaeus L. 



Szerb: Pomragusa, Polegusa, (Polyna Levca). Prilegalo (okr. 

 Vranyski), Zvonac (Jezevic b. Cacka). 



Szerbiában, úgylátszik, a kecskefejőnek két formája fordul elő: a 

 közönséges és a déli forma. Reiser szerbiai gyűjtő és kutató utazása 

 alkalmával mindkét alakkal találkozott. A kecskefejőket dr. Hartert 

 pontosabb vizsgálat alá vette és az európai példányokat 2 fajra, az 

 europaeus és meridionalis fajra különítette el; utóbbi főleg a Balkánon 

 fordulna elő. Dr. Madarász csatlakozik ezen állításhoz és «Magyarország 

 Madarai»-ban azt mondja, hogy Délmagyarországon különösen a meridio- 

 nalis forma túlnyomó lenne. Én is megnéztem a dél magyarországi 



