118 LINTIA DENES 



B. — Tetovo 27. II. 1905. 



B. S Vratnica 5. III. 1905. 



B. ? Nis 2. X. 1890.->^ 



147. Tyto alba alba. (Scop.) 



Szerb.: Kukavija drijemavica?! 



Amint Reiser O.-nak Dr. HARTERT-hez intézett egyik leveléből 

 (1912. XII. 11.) kiviláglik, a lángbagoly Szerbiában (azaz a Balkánon) 

 úgy látszik meglehetős ritka és csakis ősszel meg télen. Sajnos, én már 

 későn kaptam Dr. Hartert «Vögel der paläarktischen Fauna» VlII-ik füze- 

 tét, melyből részletesebb tájékozást szereztem a lángbagoly elterjedéséről 

 és így közelebbi informatiókat már nem szerezhettem. 



Én 1906, év nyarán kétszer találkoztam vele, két szerbiai társas 

 kirándulásom alkalmával (Golubác és Gradistye). Először Golubácon 

 láttam egyet, amint este a vendéglő kerthelyisége felett, ahol a társaság 

 vacsoránál ült, elszállt, másodszor pedig Gradistyén volt, ahol a vendéglő 

 helyiségeiben egy kitömött példányt láttam. (Közelebbi eredete azonban 

 ismeretlen.) 



A Belgrádi Múzeumban szintén van egy 5 példány Golubacról, 

 melyet 1904. II. 20-án lőttek. További adatok igen fontosak volnának. 



Wie aus einem Schreiben G. Reisers an Dr. Hartert (vom 11. XII. 

 1912) zu entnehmen ist, scheint die Schleiereule in Serbien (das heißt 

 am Balkan) ziemlich selten zu sein, und auch nur im Herbst und Winter. 

 Das Heft VIII der «Vogel der paläarktischen Fauna» von Dr. Hartert, 

 welches genauere Angaben über die geographische Verbreitung der 

 Schleiereule enthält, kam mir leider zu spät zu, um mir diesbezüglich 

 nähere Auskünfte zu verschaffen. 



Ich begegnete sie in den Sommerferien 1906 zweimal, gelegentlich 

 zweier Ausflüge nach Serbien (Golubac und Gradistye). Das erstemal 

 sah ich in Golubac ein St. über dem Gasthausgarten, wo die Gesellschaft 

 beim Nachtmahl saß, vorüberstreichen; das zweitemal war es in Gra- 

 distye, wo ich ein «ausgestopftes» Exemplar in den Gasthauslokalitäten 

 sah. (Nähere Herkunft aber unbekannt.) 



Das Belgrader Museum besitzt auch ein <5 Exemplar aus Golubac 

 vom 20. II. 1904. Weitere Daten wären von eroßem Interesse. 



Accipitres. 



Fatnilia Falconidae. 



148. Falco peregrinus peregrinus Tunst. 



Szerb : Sokol. 



A vándorsólyom Szerbiában kedvező tartózkodási helyre talál. Az 



